114 Tüzetes rész. 



A fentebb feltüntetett 24 hazai termőhely kétségtelenül beigazolja, 

 hogy a kis patkósdenevér liaziink összis felfölJjcil lal<ja, alföldjeinkről 

 azonban nincs kimutatva. 



EU'tinód. 



A kis patkósdenevér nemének legészakibb faja; az eg\ctlen, mely 

 az Északi- és Keleti-tenger déli partvidékéig nyomul elő. 



Elterjedésének egész területén a doiiibos-bcgycs viJck lakójának 

 bizonyiílt s annak bizonyságául, hogy a hideg iránt nem tiílságosan 

 érzékeny, a hegyes vidékeken meglehetősen magasra hatol fel, '\gy Falio 

 szerint Svájczban még 2000 méternyi magasságban is tahiiható. 



Tanyáját többnj'ire barlangokban, sziklaüregekben, rombadőlt várak 

 földalatti folyosóiban, elhagi^-ott bányákban, pinczékbcn és lakatlan épületek 

 padlásán üti fel s ily helyeken rendcsen más denevérfajok, állitólag a 

 közíinséges denevér társasíigában tíilálható. 



Sokszor tapasztalták, hogy a kis patkósdenevér igen nagy mennyi- 

 ségben sereglik össze, igj' LanJbcck a régi határőrvidék egyik katonai 

 őrházának padlásán százával találta, mindazonáltal ez a jelenség még 

 sem oly általános, mint más denevérfajoknál. Egyébként ligyelemre méltó> 

 hogy bármennyi példány verődjék is össze, soha sem csüngnek rajban, 

 hanem mindig cgycnkiut, eg\miíis mellett, úgy, hogy egyik a másikat 

 nem érinti (Koch) s mindig a barlang boltozatának legmagasabb pont- 

 ját fogliilják el lAltttm). Nyugváskor az állat hátsó lábaival kapasz- 

 kodik meg s \itorláiba egészen vagy részben beburkolódzva, fejjel 

 csüng alá. 



A kis patkósdenevér nagyon eleven, nyugtalan természetű állat. 

 Ha ébren van, fejét gyorsan ide-oda forgatja, folyton szimatol s bundáját 

 nyalogatja, vagy bolhiizkodik. Alma is nagyon éber ; nyáron napközben 

 sem igen lehet htUó nélkül megfogni, mert közeledésünkre rögtön föl- 

 riad és elszáll. 



Tavaszszal Blasiiis szerint meglehetősen korán ébred, Aoc7í szerint 

 azonban az egyéni természetnek nagy befolyása \-an a telelés tartamára 

 és mikéntjére, mert némely példány az egész telet mély zsibbadásban 

 aluszsza át, egy másik pedig télen is röpköd, vagy legalább nyugtalanul 

 fészkelődik rejtekében s a himek többnyire nagyon korán vonulnak téli 

 szállásaikra és tavaszszal jóval a nőstények előtt jelennek meg. A téli 

 álomba merült állat teljesen beburkolódzik vitorláiba, úgy hogy inkább 

 valamilyen földalatti gombának látszik, semmint denevérnek. Hogy téli 

 álmát mikor kezdi meg, arra nézve nincsenek pontos észleletcink, Fri- 

 rahlszky János azonban f('>ljegyezte, hogy a bihaimegyei pcstere-esküllői 



