Rhinolophiis ferruin-equinum. 117 



Rhiuolophns iinihastatns var. Homorodalmasiensis D aá a.y, Orvos- 

 természettud Értés. Kolozsvár, X. 1885, p. 274 (sec. spec. typ !) ; Bielz, 

 Verh. & Mittheil. Siebenbürg. Ver. XXXVI, 1886, p. 79. 



Rhiuolophns Geoffroyi S m i t h, Zool. Journ. IV. p. 433 (fide 

 Trouessart). 



Rhiiiolophns nippoii Te ni minek, .Monogr. Mámmal. II, p. 30. a 

 (fide Trouessart). 



Rhiuolophns tnigatns Hodgson, Journ. As. .Soc. Beng. 1\', p. (399 

 (fide Trouessart). 



Rhiuolophns fnuiiííatns R ü p p e 1, iMus. Senckenb. Ili, p. 122; 

 Peters, C. v. Decken's Reis. in Afrika, .Sáug. tab. 2, fig. 3 (fide 

 Trouessart). 



Rh. macroccphalns Heuglin, Reise N.-Ost. Afrika 11. 1877, p. 22. 



Rh. Deckcnii Peters, Monatsber. Akad. Berlin, 18()7. p. 70r). 



Rhinolophns clivosus (nec Cretzschmar, nec B 1 a s i u s) P e t é n y i, 

 Természetr. Füzetek, Budapest, IV. 1880, p. 2n8. 



Leírás. 



A nagy patkósdenevér hazai patkósorrú denevéreink legnagyobb 

 faja. Kiterjesztett szárnyainak hossza 325 — 380 '"%, egész testének 

 hossza 93 — 108"8 %i, mely méretből 37 — 43 ™/m esik a farkra; alsó 

 karja 54 — 59 "ífc hosszú. 



Füle (IV. tábla, 1 . ábra) közepes nagyságú ; elöfelé a fejhez szorit\-a, 

 hegyével csak az arczorr csúcsát éri el. Külső széle a fül hegyes csúcsa 

 alatt mélyen bekanyarodik, azután közepe alatt hegyesszögben mélyen kimet- 

 szett. A tülebeny felső sarka magasabb és csúcsosabban kerekített, mint az 

 alsó. A fül belső oldalán nyolcz, a külső fülszegéty közelében villásan 

 összefüggő harántredő ötlik fel. Orrfüggeléke {W. tábla, 2. és 3. ábra) 

 közepes nagyságú ; a patkó lemeze nem födi be egészen az arczorr csú- 

 csát. A nyereg mellső lapja a középső részen két oldalról befűződött, 

 alul s felül egyformán szélesedő, felső végén szélesen kerekített. Némely 

 délmagyarországi példányokon a befűződött középső rész határozott szög- 

 lettel emelkedik Id az alsó szélesebb rész két oldaláról. A nyereg mellső 

 kapája szélesen kerekített, hátsó, keskenyebb kapája mintegy a mellső 

 lap magasságának a felével emelkedik a mellső kápa fölé, a mellsőnél 

 tehát magasabb, a lándzsához szorítva a második sejtbe ér. A lándzsa, 

 szélességénél hosszabb s meglehetősen karcsúhegyű. A patkó kettős lebe- 

 nye a középső beöblösödéstől egyenletes, kerek ívben kanyarodik ki és 

 rendesen cpszéln, azonban számos, külíinösen öregebb példányon durx'a 

 hullámokat tűntet fel a széle. 



