Synotus barbastcllns K e y s e r 1 i n g & B 1 a s i u s, Arch. f. Naturg. 

 V. Jhrg. I. 1839, p. 305; Wirbelth. Europ. 1840, p. 56; Wagner, 

 Supplem. Schreber Sáugeth. V. 1855, p. 718 ; Blasius, Fauna Wirbelth. 

 1857, p. 43; Kornhuber, Synops. Sáugeth. 1857, p. 42;Kolenati, 

 Sitzungsber. Akad. Wien XXIX (10) 1858, p. 341, fig. 23; Jahresheft, 

 miihr.-schles. Ges. 1859, p. 135; Koch, Jahrb. Ver. Nassau, 1802—63, 

 p. 511, 400, tab, I, fig. 10 (auris), tab. II. tig. 3 (trichom) ; Fa t i o. Faun. 

 Vertébr. Suisse I. 1869, p. 46. tab. III, tig. 11 (caput) ; Fitzinger. 

 Sitzungsber. Akad. Wien LXVI. 1. Abth. Juli-Heft 1872, p. 34; Dobson, 

 Catal. Chiropt. 1878, p. 176; Margó, Magyar orv. és természetvizsg. 

 XX. nagygjáíl. műnk. 1880, p. 254; Trouessart, Naturaliste, 1884, 

 p. 522, flg. 11 (íuiris); Catal. Mámmal. I. 1897, p. 104. 



Leírás. 



A pisze denevér a kicsiny testű hazai fajok közé tartozik. Ki- 

 terjesztett szárnyainak hossza 260 — 280 '%•, egész testénelv hossza 

 88—104 '%, mely méretből 45 —50 %» esik a farkra; alsó karja 37— 

 40 '"^1 hosszú. 



Füle (V. tábla, 1. ábra) feUüHÖen széles, csaknem fejhosszaságú, 

 előre nyújtva, hegyével nem éri el egészen az arczorr csúcsát. A füleli 

 belső szélét a fejtetőn alacsonj' börszalag köti össze. A belső szegély 

 domború, de a csúcs közelében kissé behorpadt. A külső szegély a fül 

 tompán kerekített hegye alatt szöglettel kezdődik s azután csaknem egye- 

 nes vonalban terjed lefelé és tompa sarokkal fordul az arczra, hol a 

 szem és a felső ajak közt hirtelen végződik, külső egyenes oldalának 

 mintegy közepe táján pedig kis, félköralakú leberiykében ugrik elő, mely- 

 nek közelében a fül belső oldalán 4 — 6 harántredő lép fel. 



A fülfedő alulról fölfelé hirtelen keskenyedik, alaprésze nagyon szé- 

 les, a tövén Ids háromszögű lebenyt hord, tompa csúcsú hegye a külső 

 fülszegély karélyának felső széléig emelkedik. 



Szárnya meglehetősen karcsú. Az ötíidik ujj tőize csak valamivel 

 rövidebb a harmadik-, vagy negyedikénél. Az ötödik ujj hossza úgy 

 viszonylik a harmadikéhoz, mint 10; 13 s az egész szárny hosszához, 

 mint 10: 25. Az öregvitorla az ujjak tövéit tapad meg a lábon. 



.\ fark hossza körülbelül a fej és törzs együttes hosszával egyenlő. 

 .•\ farkvitorla csak a fark végső hegyét hagyja szabadon. A sarkantyú a 

 láb és a fark közti távolságnak felehosszával egyenlő ; a sarkantjaikarély 

 keskeny. A lábujjak a láb felénél hosszabbak. A sarok alatt kerekded 



