154 Tüzetes rész. 



p. 293, tab. XVIII, fig. 3; Trouessart, Naturaliste 1884, VI. No. 68, 

 p. 541, fig.; Dóri a, Ann. Mus. Genova 1887, p. 459; Trouessart, 

 Catal. Mámmal. I. 1897, p. 125. 



Vespcrtilio megapodins Tem ni in c k, 1. c, p. 189 (fide Dobson). 



Vcspcrtilio Majori Ninni, Atti K. Istituto Veneto, IV. 1878, p. (J81 

 (fide Trouessart). 



Vespertilio Blasii Major, Vertebr. Ital. 1887, p. 28 (fide Doria); 

 Giglioli, Arch. f. Naturg. 1879. I. p. 9(3. 



Vespertilio Daiibentonü Ninni, Anim. Vert., p. 17 (nec 1878), 

 Siepi (1879), nec. Leisler (fide Trouessart). 



Brachyotus Capaccinii K o 1 e n a t i, Sitzungsber. Akad. Wien XXIX 

 (10) 1858, p. 337, fig. 14; Jahreshefte máhr.-schles. Ges. 1859, p. 99; 

 Koch, Jahrb. Ver. Nassau, 1862--63, p. 391. 



Brachyotus Blasii K ölen a ti, Jahreshefte máhr.-schles. Ges. 18(30, 

 p. 102. 



Contastcs Capaccinii Fitzinger, Sitzungsber. Akad. Wien, LXII, 

 1870, p. 39. 



Comastes megapodins Fitzinger, 1. c., p. 43. 



Leírás. 



A hosszúlábú denevér hazai ;1/)/oíK-féIéinknek egyik nagj'obb kép- 

 viselője. A hazai öreg példányok kiterjesztett szárnyainak hossza 250 — 

 280 "%, egész testük hossza 85 — 89 '"%, mely méretből 39 "% esik 

 a farkra; alsó karjuk 37-5—43 "%} 



Füle (VII. tábla, 1. ábra) hosszúkás és Á'i'sAvhi' (keskenyebb, minta 

 csonkafülű denevéré) ; kerekded rhombusformájú, a fejjel épen egyforma 

 hosszaságú; előre fektetett hegyével épen az orr csúcsát éri cl. Belső 

 széle enyhe domborulattal kezdődik a sarokszöglettől, azután mintegy 

 felemagasságában lapos ívben fordul kifelé s csaknem egyenesen halad 

 a fül keskenyen kerekített és kifelé fordult csúcsáig. Külső széle a fülfedő 

 belső széle alatt ered s egyszerű domborulattal halad mintegy felemagas- 

 ságáig, hol nagyon tompaszögletben elég mélyen beöblösödik s azután 

 egyenes vonalban tart a fül csúcsa felé.' A fülkagyló belső oldalán, a 



' Körülbelül ugyanilyen nagy a csonkafülű denevér (Myotis emarginatus Geoffr.), 

 csakhogy annak állandóan hosszabb a farka s a lábszára, szélesebb a szárnya s kisebb a Iába. 



* A külső fülszegcly általános szabása ncmikép a Myotis cmarginatus-éhoz hasonló 

 s innen ered, hogy egyes észlelők (Blasius, Kolenati) haboznak a két faj biztos megkülön- 



