158 Tüzetes rész. 



rozottsággal kitűnik, hogy az al-dunai M. Capaccinii-i jól ismerte és 

 találóan jellemezte és így ő volt az első, ki ezt e fajt Magyarországról 

 kimutatta. Utána Kolenati nemcsak a Bánságból, hanem már az aggteleki 

 barlangból is felsorolja, ' a fajjal azonban annyira nem volt tisztában, 

 hogy új fajnevet is ajánlott számára (Brachyotus Blasii). A bánsági adat 

 tekintetében Zelebor-va és Fritsch-re hivatkozik, kik e faj számos példá- 

 nyát hozták az aldunai „Töröklyuk" nevű és golubáczi (nyilván coro- 

 ninii) barlangból, az aggteleki barlang azonban bizonyára téves adat, — 

 legalább eddig nem tudtam nyomára jönni, hogy fajunk ott is előfor- 

 dulna. Ép oly kevéssé szól személyes tapasztalatok alapján Koch, Id két- 

 ségkívül csak Kolenati adataira támaszkodik, a midőn e déleurópai fajt 

 „az aggteleki barlangból és a Kárpátok barlangjaiból" említi. " Koch ezt 

 a fajt nem is tárgj-alta munkájában, csak rövid — nyilván mástól vett 

 — diagnosisát adja. FUziiiger, ki e fajt a Tctninincli4é\e M. nicgapodius- 

 tól eltérő alaknak tartotta, szintén említi a Bánátból és Felső-Magyar- 

 szágról, ^ azonban bizonyára ebben is csak Blasins és Kolenati nyom- 

 dokait követte. Napjainkban a nemrég elhalt Mojsisovics Ágost sorolta 

 fel a Bánátból, a „golubáczi barlangból" és Horvátországból, ' ő azon- 

 ban soha sem foglalkozott denevérek tanulmányozásával s adatait csu- 

 pán a meglevő irodalomból böngészte össze. A magyar szerzők közülj 

 Frivaldszky Imre tesz róla említést, ■' azzal a megjegyzéssel, hogy „Kole- 

 nati szerint" a kolumbácsi barlangban is előfordulna s ugyanazt mondja 

 Frivaldszky János is. '' : 



Mindekkoráig tehát az egyetlen Blasiiis-íéle adat érdemel komoly 

 figyelmet s ez napjainkban teljes beigazolást is nyert, a mennyiben Páirl 

 János, nemzeti múzeumi gyűjtő, 1898. július havában az al-dunai Coro- 

 nini falu szomszédságában levő „Légybarlangból" (az ottani oláh nép 

 nyelvén „Gaiira cn niusce")'' e déli faj huszonegy példányát gyűjtötte! 

 Meg kell azonban jegyeznem, hogy a Nemzeti Múzeum gyűjteményében 



' Ugyanott, p. 101. 



* Jahrb. Ver. Nassau, 1862—6:!. p. 391. 



' Sitzungsber. Akad. Wien LXII, IHTO, p. 4.3. 



* Das Thierleben der österr.-ungar. Ticfebencn, 1807, p. 152. 

 '■' Jellemező adatok, 1865, p. 24. 



* M. tud. -Akad. math. természettud. Közi. III. 1865, p. 47. 



' Ezt a barlangot némelyek kúlitmbácsi, vagy golubáczi barlangnak nevezik, azonban 

 helj'telenűl, mert a kolumbácsi barlang a szerb parton, a magyar Lászlóvár romjaival 

 szemközt fekvő galambóczi várrom közelében van. A kolumbácsi, vagy golubáczi barlang 

 nekünk magyaroknak „galambóczi barlang" ; — sok honfivér áztatta környékét (legutóbb 

 1428-ban Rozgonyi István és hőslelkű neje Szentgyörgyi Czeczilia támadása idejében) 

 legalább nevét tartsa fenn a honfiúi kegyelet ! 



