162 



Tüzetes rész. 



Méretek C^j-ben) 



Dobson 



méretei 



(átszámítva) 



Blasius 

 méretei 

 (áttéve) 



Koíenati 

 méretei 



A fajra jel- 

 lemző szélső 

 méretek 



A kiterjesztett szárnyak hossza . . 



A fej és törzs hossza 



A fark hossza 



A test egész hossza 



A fej hossza 



A fül hossza 



A fülfedő hossza 



Az alsó kar hossza 



A hüvelykujj hossza (a karommal) 



A harmadik ujj hossza 



Az ötödik ujj hossza 



A lábszár hossza 



A láb hossza 



A fark szaliad vége 



60 



50 



110 



18-7 



15 



7-5 



45 



8-7 



77"5 



60 



20 



10 



290 



71 

 45 

 116 

 20 

 18 

 8-5 

 45 



73 

 56 

 20 

 12 



;í-5 



306 



65 

 47 



112 

 21 

 19 

 8-2 

 47 

 11 



77-9 

 60 



20-8 



12-7 



290—306 

 60—71 

 45—50 



110 — 116 



18-7—21 



15—19 



7-5- 8-5 

 45—47 



8-7-11 

 73—77-9 

 56—60 

 20—20-8 

 10—12-7 



3-4-3-5 



Fölílfiijzi cUcrjcdcs. 



A tavi denevér Nagy-Britanniától az Altai hegységig ' terjedő tájak- 

 ról van kimutatva s igy hizonj'ára Európa és Ázsia egész mérsékelt 

 övében honos. 



Magyarországról Blasius s az o nyomán Koíenati, Fitzingcr és 

 Dobson emiitik, minden közelebbi termőhely nélkül. A Nemzeti Múzeum 

 gj'űjteményében nincs magj'arországi példány, az erdélyi múzeum-egylet 

 kolozsvári gyűjteményéből sincs felsorolva, hazai szerző sehol sem eniliti 

 s magam sem láttam soha magyarországi példányt. Ha mégis fölvettem 

 a magyarországi fajokat tárgyaló munkámba, erre nem annyira Mojsiso- 

 vics Ágost posthumus műve ösztönzött, hol a következőket olvasom ' : 

 „Seltener (t. i. mint a Myotis Danhcntonii), aber fást nur in der Ebene, 

 trifft man die Teichfledermaus (Vespertilio dasycneme) in Ungarn, zumaJ 

 ini Banatc und den mittleren Donaugegenden an ; flache Teiche mit freier 

 Umgebung scheint sic zu lieben, man sieht sie daselbst des Abends vor 

 dem Enteneinfalle auch in betráchtlicherer Zahl, begegnet ihr aber in 



1 Brandt J. F. Mém. Acad. St.-Pétersbourg, 16. sér. IX. II part. VII. 1855, p. 39. 

 - Das Thierleben d. österr.-uiigar. Tiefebenen, Wien 1897, p. 152 148). 



