182 Tüzetes rész. 



Földrajzi elterjedés. 



Fajunk egész Közép-Európát lakja ; Írországtól az Uraiig és Dél- 

 Skandináviától az Alpokig terjed. 



Magyarországról általánosságban már Blasitis s az ö nyomán Kolcnati 

 és Fitzinger is említették. Az első biztos adatot Jeiticles L. H., a kassai 

 főgymnasium egykori tanára szolgáltatta, ki 1860. június közepén jutott 

 egy magyarországi példány birtokába. Az állatot Horváth Géza, akkor- 

 tájt a kassai főgymnasium tanítványa, ^ fogta volt édes atyja birtokán 

 K o m j á t i b a n (Abauj-Tornamegye), egy odvas fa üregében. Jeittdes 

 ezt a példányt eleinte a Myotis emarginatus Geoffr. (= ciliattis Blas.) 

 nevű fajnak tartotta s ily néven adott róla hírt,^ de miután a bécsi 

 császári múzeum idevágó anyagával gondosan egybevetette, belátta, hogy 

 a horgasszőrű denevérrel van dolga s két évvel később ezen a néven 

 írta le.^ Jeüteles példányát nem láttam, azonban leírásából félreismerhe- 

 tetlenül kitűnik, hogy utóbbi meghatározása volt helyes. 



Ezen első biztos adat után a horgasszőrű denevérnek egy negyed- 

 századig semmi híre irodalmunkban, míg végre 1887-ben Daday Jenő a 

 k i s-n y i r e s i (Háromszékmegye) barlangban újból ráakadt * erre a ritka 

 denevérre. Daday példánya az erdélyi múzeum-egylet kolozsvári gyűjte- 

 ményében még ma is megvan, onnan jutott kezemhez, úgy hogy Daday 

 meghatározásának a helyességéről az eredeti példány alapján volt alkalmam 

 meggyőződhetni. 



Magyarországról még Frivaldszky Ititrc ■' sorolja fel a Központi 

 Kárpátok állatai közt, azonban bizonyára csak irodalmi adatokra 

 támaszkodik. 



Életmód. 



A horgasszőrű denevér igazi hazájául Németország tekinthető, hol 

 Blasius és Koch szerint, a Myotis Bechsteinii nevű fajjal közös területen, 

 sőt gyakran ugyanazon a helyen szokott előfordulni, azonban ott is csak 

 szórványosan jelentkezik, illetőleg, Altnm szerint nem minden vidéken 

 gyakori. 



Koch az életmód, színezet és némely másodrendű alaktani tulajdon- 

 ság alapján két válfajt különböztet meg, melyek egyikének (var. typits) 

 kiterjesztett szárnyai 240 — 250 '"/w hosszúak, bundája a hátán barnás- 



' Jelenleg a Nemzeti Múzeum állattárának igazgató őre. 

 2 Verh. zool.-bot. Ges. Wien, X, 1860, p. 100. 

 ' Verh. zool.-bot. Ges. Wien. XII, 1862, p. 252. 

 * Magy. tud. Akad. Értekez. XVI (7) 1887, p. 39. 

 ' Magy. tud. Akad. Évk. XI (4) 1865, p. 9. 



