pontjából hasznos. Altit iii szerint, nagyobb vizek közelségétől sem riad 

 vissza. 



Táplálékát a legyek, kisebb éjjeli lepkék s más rovarok sorai- 

 ból szerzi. 



Természetére nézve lusta és szelid, más fajok társaságát egykedvűen 

 tűri s a Myotis dasycneme, Daiibentonii, Bechsteinii és a Plccoltis anritns 

 közvetetlen szomszédságában már nagyon gyakran észlelték. 



A nőstény csak egy fiat szül. 



10. Myotis Bechsteinii Leisl.^ 

 Nagyfülű denevér. 



(XI. tábla). 



SyHonyiuák. 



Vcspertilio Bcdtstcinü Le isler, in Kuhl Deutsch. Flederm., Ann. 

 Wetterauer Ges. Naturk. 1. 1819, p. 30; Temminck, Monogr. Mámmal. 

 V. II. 1835—41, p. 184, tab. 50, fig. 1, 2 (fide Dobson); Keyserling & 

 Blasius, Arch. f. Naturg. 1839, I. p. 308; Wirbelth. Europas, 1840, 

 p. 52; Selys-Longchamps, Fauné Belge, 1 842, p. 22, tab. 1 , fig. 7 ; 

 Wagner, Suppl. Schreber Sáugeth. I. 1840, p. 491; V. 1855, p. 723; 

 Blasius, Fauna Deutschl. I. 1857, p. 85, fig. 58, 59; Giebel, Sáugeth. 

 1859, p. 934; Jeitteles, Verh. zool.-bot. Ges. Wien XII, 1862, p. 252; 

 Dobson, Catal. Chiropt. 1878, p. 308, tab. XVIII, fig. 12; Trouessart, 

 Naturaliste VI. 1884, No. 69, p. 550, fig. 29, 30 et Catal. Mámmal. I. 

 1897, p. 127. 



Myotis Bechsteinii Gray, Ann. & Mag. Nat. Hist. X. 1842, p. 258; 

 Fitzinger, Sitzungsber. Akad. Wien, LXIII, 1871, p. 78. 



Myolns Bechsteinii K o 1 e n a t i, Sitzungsber. Akad. Wien, XXIX 

 (10) 1858, p. 344, fig. 31; Jahreshefte máhr.-schles. Ges. 1859, p. 115; 

 Koch, Jahrh. Ver. Nassau, 1862—63, p. 421, 389, tab. I, fig. 1. 



Leírás. 



A nagyfülű denevér a n;agyarországi il/yo//5-félék egyik nagyobb 

 képviselője. A hazai öreg példányok kiterjesztett szárnyainak hossza 

 260—291 '"/», egész testük hossza 93—95-5 "%^, mely méretből 42—43-5 '%< 

 esik a farkra; alsó karjuk 41 — 45 '"/»■ hosszú. 



' A regi iiomenckitura \izcnni: Vcspertilio Bechsteinii Leisl. 



