Myotis myotis. \U7 



1< u n 1 c s li c i; y i, oncsi'iszai és fonáczai barlangokból sonilja fel.' 

 Hcniian Olló' a gyekéi t (') Icöniyékúnil jegyezte fel. Csulú Jáiuis'' a 

 S z t r i g y-menti falvakhiil isineri. Margó Tivadar * szerint Budapesten 

 is közönséges s a budai h á r s ii e g y i barlangba n más fajokkal együtt 

 található. Kocyan '' az á r v a m e g y e i h c g y s é g b e n csak két példányt 

 talált s a szomszéd falvakban ritkaságnak mondja. Daday " a kö\'etkezü 

 helyekről ismeri: Kolozsvár, Kis-NjMres, Zilah, Ptirkcrecz 

 (Brassóm.), Szalócz, Tövis. Bielz'' munkájában a következő adatok 

 foglaltaknak: Nagy-Szeben, Segesvár, Alsó-Szombath, Brassó, 

 Vidombák, Botfalu, Türkös, Szász-Régen, Teke, Beszter- 

 c z e, R a d n a. Somogyi Ignácz Szolnok vidékéről emliti. ** 



Az erdélyi múzeum-egylet kolozsvári gyűjteményében a következő 

 termőhelyek \'annak kép\-iseh'e : " Nagy-Szeben, Búzamező, 

 Semesnye, Törd a i hasadék, \'izakna. Törd a, Homoród- 

 a 1 m á s i b a r 1 a n g, \' a j d a - H u n y a d \'ára. 



A Nemzeti Múzeum példányai a következő helyekről származnak : 

 Budapest-H árshegy (Dr. Madarász Gyula), B ud apest-Sashegj^ 

 (Dr. Lendl), B u d a p e s t - \' i z i v á r o s (Méhely), B lul a p e s t - V á r o s - 

 liget (Dr. Madarász Gy.), Budapes t-Ludo vi ceu m (1843, Dréher 

 István), B e s z t e r c z e b á n y a (Rokosz István), V e t e r á n i barlang 

 (Kubinyi Ferencz), Déva (Stetter és Maliász József), B árt fa (Dr. Mada- 

 rász Gy.), D e 1 i b 1 a 1 1 (Pá\-el), P 1 a v i s e v i c z a i f e 1 s ő d c n e v é r b a r - 

 láng (Brachman Emil), F i 1 i s - M a r ó t h (Méhely), Sopron (Méhely), 

 K i s - P ö s e (Vasmegye, Méhely), Brassó (Méhely), Vörösvári bar- 

 lang, (Dr. Lendl), C s a 1 1 ó k ö z - S o m o r j a ( Kunszt K.), S z e g s z á r d 

 (Pável), Nagy-Rőcze, (Dr. Lendl), Kraszna (Kiss Endre), Raducs, 

 Horvátország (Pável). 



Életmód. 

 A közíinséges denevér külünüscn régi épületek, templomok, tornycjk, 

 várak, vagy magános kastélyok padlásán tartózkodik, azonban barlangok- 

 ban, bányákban és sziklahasadékokban is nagyon gyakori. A hol elöfor- 



' .\lagy. tud. .Akad. math. természcttud. kiizl. III. KSü5, p. 22, 32, 33, liíi, 41. 



= Erd. Muz. Egj'l. Évkönyvei, V (1), 1H(')Ü, p. 1,"). 



' Erd. Muz. Egyl. Évkönyvei, VI. 1873, p. 139. 



* Budapest és kömy. 1879, p. 316. 



=■ Tcrmcszetr. Füzetek XI (1) 1887, p. 4. 



■= M. T. .Akad. Értek. XVI (7) 1887, p. 43. 



' Verh. Siebenbürg. Ver. XXXVni. 1888, p. 23. 



' .A szolnoki fögymnas. Ertesitője 1888, p. 14. 



' Orvos-Természettud. Értesittí, X í'3), 1885, p. 271. 



