198 Tüzetes rész. 



dúl, rendesen roppant tömegekben, százával, sűt ezrével tanyázik egy 

 helyen; így Petényi Vajda-Hunyad vára padlásán 1844-ben ezrével találta 

 egy tömegben, Frivaldszky János az aggteleki barlangban oly roppant 

 raját látta, hogy az állatok csaknem egy ölnyi magas, fordított kúp alak- 

 jában csüngtek alá a boltozatról s az a tömeg sem lehetett soklíal keve- 

 sebb, melyet 1886 július első napjaiban a homoród-almási barlangban, 

 vagy 1899 május havában a pilis-maróthi templom padlásán zavartam 

 fel, hol a padláson ide-oda kavargó rajok menekülésre késztették a? 

 embert. A barlangokban gyakran méternyi magas guánógarmada jelzi 

 roppant sokaságát, így Frivaldszky János 4 — 5 lábnyi vastagságúnak 

 becsülte az aggteleki barlangban felgyülemlett denevérguánót s az sem 

 igen volt csekélyebb, melyet magam a homoród-almási barlangban láttam. 

 Ha a barlang csak egy üregű (mint pl. a felső-kománai Fogarasmegyé- 

 ben), akkor a denevérek az üreg boltozatának leghátsó részét foglalják 

 el, de ha több üregű (mint pl. a homoród-almási Udvarhelymegyében), 

 úgy a denevérek rendesen a második félhomályos üregben tanyáznak. 

 Téli álmukat is ilyen helyeken tartják, rendesen nagy csapatokban, hátsó 

 lábaikon az üreg boltozatán, vagy hátsó sarkában, szorosan egymás mel- 

 lett s egymáson csüngve. Odvas fákban — mondja helj'esen Blasiiis — 

 sem nyárban, sem télen nem tartózkodnak. 



A közönséges denevér házsártos, erőszakos természeténél fogva saját 

 fajtáján kívül semmiféle más denevérrel sem fér össze s erős fogazatával 

 és harapós kedvével minden más fajt tisztes távolban tud magától tartani. 

 Frivaldszky János az aggteleki barlangban tapasztalta, hogy a Minioptcrus 

 Sclireibersii a közönséges denevér tömegétől kisebb csapatokban vonul 

 félre. Koch fogságban tartott példányokon tapasztalta, hogy a közönséges 

 denevér a gyengébb fajokat agyonmarta s egyes testrészeiket, különösen 

 vitorláikat felfalta. 



Esténkint nagj'on későn, csak a sötétség beálltával hagyja el rej- 

 tekét s erdei tisztásokon, széles fasorok közt, vagy az utczákon röpköd 

 prédája után. Röpte lassú és nehézkes ; széles szárnycsapással s alacso- 

 nyan, a föld színétől 6 — 8 méternj'i távolságban röpül. Más fajokkal ellen- 

 tétben soha sem siet, sőt inkább bizonyos kedélyes lassúsággal folytatja 

 vadászatát. Röptében minden útjába kerülő akadályt messzire kikerül. 



Prédáját mindig röptiben ejti el; ülő rovarokkal nem törődik. Vadász- 

 területét mintegy öt perez alatt futja meg s e közben éles érzékeitől 

 vezéreltetve rendkívül sok kártékony rovart fogdos össze. A denevérek 

 táplálékának oly kevéssé pontos ismerete mellett helyén valónak találom 

 Jiickd németországi plébános észleleteit ideiktatni, ki — mint azt a „Zoolo- 

 gischer Garten" több évfolyamában közölte — egy templomtorony pad- 



