Catal. Chiropt. Brit. Mus. 1878, p. 191; Trouessart, Naturaliste (VI) 

 1884, No. 66, p. 524, fig. 12; Dóri a, Ann. Mus. Genova, 1886, p. 435; 

 Trouessart, Catal. Mámmal. I. 1897, p. 107. 



Vespertis Bottae Peters, Monatsber. Akad. Berlin, 1869, p. 406. 



Vcspcríis serotinus F i t z i n g e r, Sitzungsber. Akad. Wien LXII, 

 1870, p. 76. 



Vcspcrns serotinus var. transsylvanus D a d a y. Orv. -Természettud. 

 Értesítő, Kolozsvár X (3) 1885, p. 275; Bielz, Verh. Siebenbürg. Ver. 

 XXXVI, 1886, p. 81; Daday, Magy. tud. Akad. Értekez. XVI (7) 1887, 

 p. 19, tab. — . flg. 13, 14 (sec. spec. 3 typ !); Trouessart, Catal. Mámmal. 

 VI. (appendix) 1899, p. 1279. 



Vesperus hircomanus Fitzinger, 1. c, p. 82. 



Scotophihis pachyomtis Tomes, Proc. Zool. Soc. London 1857, p. 50. 



Cateoriis serotinus Kolenati, Sitzungsber. Akad. Wien XXIX (10) 

 1858, p. 331, flg. 1 ; Jahreshcfte, máhr.-schles. Ges. 1859, p. 49; Koch, 

 Jahrb. Ver. Nassau, 1802—63, p. 463, 392. 



Leírás. 



A kései denevér legnagyobb denevéreink egyike. A hazai öreg pél- 

 dányok kiterjesztett szárnyainak hossza 340 — 362 "fm, egész testük hossza 

 112 — 134 ""{m, mely méretből 50 — 58 '% esik a farkra; alsó karjuk 51 — 54 "%. 



Feje nagy, vaskos, felül lapos ; arczorra vastag, tompa kúpidomú, 

 pofamirigyei közepesen kiemelkedők; orrlyukai veseképűek, az orrcsúcson 

 féloldalt fekvők. 



Füle (XIV. tábla, 1 . ábra) hegyes tojásalakú, a fejnél rövidebb, előre 

 nyújtott hegye mintegy az orrlyukak hátsó széléig ér. Belső széle a 

 szemmel egy vonalban, a fülfedö belső szélének töve fölött, szélesen 

 kerekített lebenynyel kezdődik s felső két harmadában enyhe domborulat- 

 ban halad a fül csúcsáig. Külső széle a szájzug magasságában, jóval a 

 fülfedő töve előtt ' kezdődik, de nem esik a szem hátsó zuga alá, mint 

 Dobson állítja ; egyenletes domborulatban emelkedik fölfelé s a fül csúcsa 

 alatt kissé behorpad. A fül hegye elég csúcsosan kerekített és kifelé 

 firdúlt. 



A fülledő (XIV. tábla, 1. ábra) egyenes, szélességénél legalább még 

 egyszer hosszabb, külső szélének tövén kicsiny, háromszögű karély t hord, leg- 

 nagyobb szélessége külső szélének közepe alá s valamivel belső szélének 

 a töve fölé esik; hegye felé enyhén, de határozottan keskenyedik; hegye 



' Blasins szerint küzvetetlen a fülfedö előtt kezdődik. 



