Tüzetes rész. 



Az els(j metszőfog kéthegyű, csak valamivel 

 magasabb és csaknem ép oly vastag, mint a 

 második. A fül külső széle a szájzug közelében 

 és magasságában ered. A kiterjesztett szárnyak 

 hossza 252 — 270 "Ím, az alsó karhossza 36 — 40 '"/« I^ borcalis Nilss. 



14. Vespertilio borealis Nilss.' 

 Északi denevér. 



(XV. tábla). 



Synonvniák. 



Vcspcrlilio borealis Nilsson, lllum. F"ig. Scand. Fauna, 19 Heft 



1838, tab. 36; Skandináv. Fauna I. 1S47, p. 25; Lilljeborg, Sver. 

 Norges Ryggradsdjur I. 1874, p. 120. 



Vespertilio Kiihlii N i 1 s s o n (non N a 1 1 c r e r) op. cit. 1 7 Heft, 1836, 

 tab. 34. 



Vespertilio Nilssoni, Giebel, Sáugeth. 1859, p. 942. 



Vesperugo Nilssoni Key seri ing & BJasius, Wiegm. Arch. 



1839, p. 315; Wirbelth. Europ. 1840, p. 50; Wagner, Suppl. Schreber 

 Sáugeth. I. 1840, p. 498, V; 1855, p. 733; Blasius, F\auna Deutschl. 



1857, p. 70, fig. 47, 48; Fatio, Fauné Vertébr. Suisse I. 1869, p. 75. 

 Vesperugo borealis Dobson, Catal. Chiropt. 1878, p. 203; 



Trouessart, Naturaliste (VI) 1884, No. (56, p. 524, fig. 13 et Catal. 

 Mámmal. I. 1897, p. 108. 



Vesperns Nilssoni Fi tz inger, Silzungsber. Akad. Wien, Í.XII, 

 1870, p. 90. 



Vesperns borealis var. Satun in, in Spengel's Zf)ol. Jahrbüchcr, 

 IX. System. 1897, p. 284. 



Vesperns sp.? piv.? Satun in, in Raddc's Saniml. Kaukas. Mus. 

 I. Zool. 1899, p. 85. 



Meteor HS Nilssoni Kolenati, .Sitzungsber. Akad. Wien XXIX (10) 



1858, p. 331, fig. 2; Jahreshefte máhr.-schles. Ges. 1859, p. 52; Koch, 

 Jahrb. Ver. Nassau, 1862— (53, p. 476, 393. 



Aniblyotus atratiis Kolenati, Sitzungsber. Akad. Wien XXIX (9) 

 1858, p. 252, fig. 1, 2, 3; Jahresheft máhr.-schles. Gesellsch. 1859, 

 p. 87. 



' A régi nomenclatura szerint : Vcspci ugo borealis Nilss. 



