Ha a fentebbi táblázatban foglalt szélső méreteket összehasonlítjuk 

 az északi denevér szélső méreteivel : 



A Rhurtciiku c\s az cszaki denevor 

 sziilső méretei 



IVí/v,/;/,. 



Ve.^ycrtilH 



torealis 



Nilss, 



A kiterjesztett szárnyak hossza ji 277 — 310 



A lej és törzs hossza 53 — 57 



A fark hossza 35 — 41 



Az egész test hossza i)l — 99 



A fej hossza 17 — 18 



A fül hossza 14 — 16 



A fülfedö hossza , 5'5 — 6 



Az alsó kar hossza 41 — 45 



A harmadik uj hossza Ii7 — 73 



Az ötödik ujj hossza i 4S — 52 



A lábszár hossza u löö — 17'5 



A láb hossza i 7'5 — 9 



252—270 ! 



47—53 



34-41 



.S7— 94 



1Ö-5— 18 



12-5— 14-5 



5—5-7 



30—40 ! 



59— (i(i ! 



45—49 



15—17 



7—8 



Úgy arról győződünk meg, hogy a két faj teste körülbelül egyforma 

 nagyságú, a fej, fül, fülfedő, lábszár s láb tekintetében sincs iievezetesebb 

 különbség, azonban az alsó kar s a harmadik ujj hosszában már tetemes 

 különbséget veszünk észre, nevezetesen a fehértorkn denevérnek — körül- 

 belül azonos testnagyság mellett — jí'n'al hosszabb a: alsn karja s a 

 harmadik ujja s e körülmény a szárnyak nagyobb hosszát és 

 karcsúságát eredményezi, annyival inkább, mert az ötödik iiJJ hossza 

 mind a két fajon jueglelu'töseu egyforma. Igen szépen illusztrálják ezt a 

 következő (pontosan kiszámított) arányszámok is, melyek szerint az ötö- 

 dik ujj hossza a fehértorkú denevéren úgy aránylik a harmadikéhoz, 

 mint 10 ; 13-60 — 14'60, mig az északi denevéren ez az arányszám 

 10 : l.'-!"ll — 13'4(); az egész szárny hosszához pedig a fehértorkú dene- 

 véren, mint 10 : 27'7 — 30'2, holott az északi denevéren csak mint 

 10 : 27-5— 28-63. 



tVesperus siculus Üadayl- 



Daday Jenő 1884-ben Tóth Péter vargyasi birótól egy, a homoród- 

 almási barlangból való denevért kapott, melyet 1 885-ben Vesperns siculus 



