Pterj'gistes nocfula. 247 



A fentebbiekből kiviláglik, ho.ny ÍMciiyi számadataiba, valószinűleg 

 a hátramaradt kézirat leirása alkalm;i\al, tubb lényeges hiba csúszott be. 

 A fej és törzs hossza még a Fatio-íéle \':\v. iihixiina-n is csak í)2 '%, 

 tehát lehetetlen, hogy Piiáiyi-nck egyébként reiules méretű példányán 

 95 ■'"/"• lett volna, ennek folyományaképen a/.ntán hibás a farl< és az 

 egész test, valamint a harmadik ujj mérete is. A harmatlik ujj hosszát 

 az összes észlelők 90 — 95 "í^i-ben állapították meg, lehetetlen tehát, hogy 

 Pcicnyi példányán 75 % lett volna, ily rövid ujjú alak legfeljebb csene- 

 \'ész lehetett \'olna, mert ha nem, ak'kor az állal nem tartozhatott volna 

 ehhez a fajhoz. X'alószinünek tartom, hogy a /\7t';M'/-féle eredeti kéz- 

 iratban : 



a fej és törzs hossza . 75 '"/m-ben, 

 a fark hossza .... 52 „ 

 az egész test htjssza . . 127 „ s 



a harmadik ujj hossza . í)5 „ volt megadva, 



azonban az elmosódott számok nem voltak biztosan kibetűzhetők. 



Fölilm/'ji íit(.T/i\lcs. 



A korai denevér elterjedése nagyon széleskörű. Előfordul Európában, 

 Ázsiában és Afrikában, Angolországtól Japánig és Skandináviától északi 

 és keleti Afrikán át egészen Dél-Afrikáig, egyebek közt a Himalájában, 

 Ceylon, Sumatra és Jáva szigeteken s a malaccai félszigeten is. Chinában 

 és talán Japánban is a var. Jasioplcrus .Schreb. (iiiolossiis Temm.) nevű 

 fajváltozata él. 



Európa északi s déli részein — mint az angolországi csontbarlan- 

 gokban s a sardiniai csontbrecciában talált ásatag maradványai bizonyít- 

 ják — már a korábbi időkben is el volt terjedve. 



Magyarországról általánosságban már Blasius, Fitziiigcr és Koch 

 említik, közelebbi termőhelyeit azonban egyikük sem ismerte. Legelőször 

 PitLiiyi Siilaiiion ^ jegyezte fel „éjelező denevér (Vespcrtilio protcriis)" 

 néven Erdélyből, hol „minden falusi lakások és erdők körül" levőnek 

 mondja, mely adat, nagy általánosságát nem tekintve, egészen helyes 

 lehet. Ugyancsak az ő Hermán Ottó-Xó\ közzétett jegyzeteiben '■* oh'assuk, 

 hogy Budapestről is ismeri, „kivált az evangelicus templom padlá- 

 sár(')l, hol nagy számban található (hozzátehette volna Petényi, hogy 

 „télen") s hogy Beszterczebányán ritkább". Hanák János ■'' Magyarországon 



' .Magy. orvosok és természetvizsg. pécsi nagygyűl. műnk. Pécs, 184(i, p. IJSO. 

 * Természeti'. Füzetek 1879, p. 204. 

 ' Természetrajz 1848, p. 47. 



