248 Tüzetes rész. 



közönségesnek mondja. Bielz Ede ' N a g y ■ S z e b e n és Dobra kör- 

 nyékéről sorolja elő, de „nagyon ritkának" mondja, munkájának későbbi 

 kiadásában "^ pedig még Brassó, Szász-Régen, Teke ésBesz- 

 tercze sorakoznak a megelőzőleg említett termőhelyek mellé. Korrihiibcr^ 

 egész Magyarországon gyakorinak mondja, ^r. Lázár Kálmán szerint 

 „rónán és dombos vidéken közönséges", Frivaldszky Imre '' pedig a 

 központi Kárpátokból emliti általánosságban. Daday Jenő az 

 erdélyi denevérekről szóló első dolgozatában ° fajunk következő termő- 

 helyeit sorolja fel: Sinafal\'a, Nagj--Enyed, Sza m os- Újvár, 

 Kolozsvár, Z i 1 a h, G y u 1 a f e h é r v á r és N a g y-S z e b e n ; második 

 dolgozatában' még Pürkereczet teszi hozzá, ellenben Nagy-Sze- 

 b e n t elhagyja és megjegyzi, hogy „ S i n a f a 1 v á n, Kolozsvárott 

 és Nagy-Enyeden aránylag gyakorinak látszik". Minthogy a Daday 

 gyűjtötte denevérek az erdélyi múzeum-egylet kolozsvári g3'űjteményében 

 borszeszben őriztetnek, alkalmam nyilt meggj'öződhetni, hogj' a fentebbi 

 lelőhelyekről származó példányok csakugyan ehhez a fajhoz tartoznak, 

 — pürkereczi példányt azonban nem találtam a gyűjteményben. Margó 

 Tivadar" nagy számban találta állatunkat „a budai erdős hegyek és 

 völgyekben, jelesen a hárshegyi barlangban". X'égül Jeitteles 

 La/os'-' ad hirt egy Kassa külvárosában fogott példányról. 



A Nemzeti Múzeum gyűjteménj'ében a következő lelőhelyek \-annak 

 képviselve: Oravicza (Árvamegye, gyűjt. Kocyan Antal 18S3-ban), 

 Nagy-Rőcze (Gömörmegye, gy. dr. Lendl Adolf), Budapest (az 

 evang. templom padlásán gy. Virányi János s a Nemzeti Múzeum épü- 

 letében, gy. Bartkó József), Sziget-Csép a Csepel szigeten (gy. Cerva 

 Frigyes 1900. máj. 1.), Pali c s-f ürdő Szabadka mellett (gy. Klapka 

 Illés), T o p 1 i c z a Herkulesfürdö mellett (gy. Méhely Lajos), Luk á c s- 

 háza (Vasmegj'e, gyűjt. Méhely Lajos), p la vise vi czai felső denevér- 

 barlang az Al-Dunán (g\'. Brachman Emil), Szamos-Ujvár (gyűjt. 

 Méhely Lajos), Nestin (Szerémmegye, gyűjt. dr. Madarász Gyula) és 

 Cepin (Szlavónia, gy. dr. Madarász Gyula). 



' Fauna der Wirbelth. Siebenbürg. 1856, p. 5. 

 ' Verh. Siebenbürg. Ver. XXXVIII, 1888, p. 22. 

 ' Synops. Saugeth. 18.=)7, p. 41. 



* Hasznos és kárt. állat. 187:i, p. 33. 



* M. tud. Akad. Évkönyvei XI (IVi 1865, p. 8. 

 " Orvos-Természettud. Ért. X. 1885, p. 273. 



' Ertek, természettud. kör. (tud. Akad.) XVI. 7. 



' Budapest és körny. 1879, p. 31B. 



" Verh. zool.-bot. Ges. Wien 1862, p. 250. 



