254 Tüzetes rész. 



Bundája fekdc-barnába hajló vörhcnycsbarna, alul világosabb s 

 inkább sárgás-barna. A fiatalok — BJasiiis és Koch szerint — többnyire 

 valamivel sötétebbek, részben inkább szürkés-barnák ; hasonló színezetűek 

 a magasabb hegyvidék alakjai is. Az egyes szőr kétsziiiíi, alsó három- 

 negyedében fckctcbarna, felső negyede vörösbarna, vagy takóbarna. 

 A fülek s vitorlák durvabőrűek, feketeharnák. 



A koponya (X\lll. tábla, 2. ábra) a korai denevéréhez hasonló, 

 csakhogy jelentékenyen kisebb; hossza mintegy 15 '"ím, legnagyobb szé- 

 lessége a szemgödri befűzödés előtt 7 '%, e mögött 9"5 '%, a szemgödri 

 befűződés 4'5 '%i. Nyiltaraja gyenge és csak a homlokcsontok közt van 

 meg ; külső nyakszirtcsonti nyújtványa zömökebb s rövidebb, mint a korai 

 denevéren. 



Az erőteljes fogazat (X\'I11. tábla, 8 — 8. ábra) 34 fogból áll. Az alsó 

 metszőfogak az összes észlelők állítása szerint az állkapocs irányában 

 állnak, úgy hogy csak oldaléleikkel érintkeznek s egymást ueni födik, 

 mire nézve meg kell jegyeznem, hogy e fogak a kezeim közt levő három 

 magj^arországi példányon részben takarják egymást (7. ábra), noha nem 

 oly nagy mértékben, mint a korai denevéren tapasztalható. A felső fog- 

 sor első (belső) metszőfoga (6. ábra) nyúlánk és egyhegyű, noha csúcsá- 

 nak külső élén egy alárendelt apró csúcsocskának több-kevesebb nyoma 

 mindig kivehető. A második (külső) felső metszőfog elülről tekintve egy- 

 hegyű, nyúlánkabb mint a korai denevéré, mert tövének keresztmetszete 

 alig vastagabb mint az első metszőfogé ; hátúi ép olyan öblös, mint a korai 

 denevéré. A felső szemfog csaknem kétszer oly hosszú és sokkal vastagabb, 

 mint az alsó, felülről tekintve élesen háromélű s hátsó élének a közepe 

 fölött erőteljesen kiugró, tompaszögű sarkot tüntet föl (3. ábra). A felső 

 fogsor első zápfoga nagyon apró, de aránylag erőteljesebb s jóval maga- 

 sabb, mint a korai denevéré ; a fogsorból teljesen befelé szorult, úgy 

 hogy Blasius szerint kívülről nem látható, a mennyiben a szemfog köz- 

 vetetlenül érintkezik a második zápfoggál. Erre nézve a kezeim közt 

 levő három magyarországi példányon azt tapasztaltam, hogy a szemfog s 

 a második zápfog között kisebb-nagyobb hézag van s ezen keresztül — 

 kívülről és hátulról tekintve — mindig észrevehető az első zápfognak a 

 hegye ^ (3. és 4. ábra), a mi könnyen érthető, ha szem előtt tartjuk, hogy az 

 első zápfog oly magas, hogy hegye jóval a szoinszédos szemfog s a 

 második zápfog koronapereme fölé emelkedik (5. ábra). Az utolsó felső 

 zápfog felülről tekintve tisztán háromszögű, hosszánál kétszer szélesebb. 



' Tisztái'a praeparált koponyán ! 



