Pipistrcllus Kiihlii. 261 



sán felül emelkedik ; hegyével ha- 

 tározottan befelé görbül. Lába nagy 

 (7 — í> '"/'" hosszií), penise nagy 

 (8'ö — í) "í/m hosszú) ; kiterjesztett 

 szárnyainak hossza 224 — 250 '"^^ ; 



az alsó kar hossza 33 — 35 '"% . P. Xalhiisii Keys. <S: Blas. 

 B. Az alsó metszőfogak oldalszéleikkcl 

 félig födik egymást. A felső fogsor 

 első metszőfoga egyhegyű, a má- 

 sodiknak kétszeresénél is hosszabb. 

 Az első felső zápfog a fogsorból befelé 

 nyomült, kívülről nem látható. Az alsó 

 szemfog koronapereme a belső oldalon 

 a fog közepéig emelkedik. Az öreg- 

 vitorla szélesen fehér szegélyű. Kiter- 

 jesztett szárnyainak hossza 108 — 232 

 '"/'»; az alsókar 33—33-7 "% hosszü (P. Knhlii Natt.) 



Pipistrellus Kuhlii Natt. 

 Fehérszélű denevér, 



Mielőtt a hazai Piinstniliis-íélék ismertetésére térnék, meg kell 

 emlékeznem a törpe denevéreknek fentnevezett fajáról, melyet t<")hb 

 szerző a magyarországi fauna tagjául emlit fel, melynek hazai előfordu- 

 lásáról azonban egyetlen biztos adatunk sincs. Blasiiis ' s az ö nyomán 

 Koleuati ^ Horvátországból sorolja fel, ez adat hitelességéről azonban nem 

 volt alkalmam meggyőződni ; annál ke\'ésbbé, mert Brusina Spiridon 

 zágrábi egyetemi tanár ür s a horvát múzeum igazgatója nem volt abban 

 a helyzetben, hogy a zágrábi múzeumban őrzött horvátországi denevé- 

 reket megvizsgálásra átengedhette volna. Magyarország területéről Daday 

 Jenő sorolta fel, még pedig 1885-ben Vesperugo Kuhlii Natt. néven 

 Kolozsvárról, Oláh-Láposbányáról, Deésről, Búzamezőről, Semesnyéröl és 

 Nag3'-Szebenböl, továbbá Vesperugo marginaius Cretzschm. néven Kolozs- 

 várról, ^ 1 886-ban pedig V. Kuhlii Natt. néven már csak Kolozsvárról és 

 V. marginaius Cretzschm. néven szintén Kolozsvárról emiitette és írta 



' Fauna VVirbelth. 1857, p. 6.5. 



* Jahreshef. miir.-schles. Ges. 1859. p. 73. 



^ Orvos-Termcszettud. Értés. X. 1885, p. 273. 



