272 Tüzetes rész. 



felsorolt,' azonban 1887-ben már csak Kolozsvárról emiitett'' dene- 

 vérek is — mint az eredeti borszesz-példányok vizsgálata alapján meg- 

 győződtem — a. P. pipistrellíts-hoz sorolandók, úgy hogy Daday gyűj- 

 téséből az erdélyi múzeum-egylet birtokában jelenleg a következő nyolcz 

 termőhelyről való példányok vannak : G y u 1 a f e h é r \' á r, K o 1 o z s v á r, 

 D e é s, Z i 1 a h, O 1 á h - L á p o s b á n y a, B u z a m e z ő, S e m e s n y e és 

 N a g 3' - S z e b e n. Az erdélyi termőhelj-eket Bich Ede ^ még a követke- 

 zőkkel toldja meg: S z t.-E rzsébet, Kőhalom, Brassó és Türkös. 



A budapesti tudomány-egyetem állattani intézetében három 1854 — 

 öfj-ben a Városligetben gyűjtött (38. sz.), egy 1878 — 79-ben ugyan- 

 csak a Városligetből került (39. sz.)* és két sáros megyei, 

 Galiczia határáról való példányt találtam, a Nemzeti Múzeumban pedig 

 egy b e s z t e r c z e b á n y a i ? példány (No. 1 8ö 1 92. 4. gyűjt. Rokosz 

 István) van. 



En magam 1899. szeptember első napjaiban a vasmegyei L u k á c s- 

 házán több példánj'ban ejtettem el, méhnek a Nemzeti Múzeum gyűj- 

 teményében találhatók fel. Ugyancsak a Nemz. Muz. gyűjteménye leg- 

 újabban egy egri (gy. Mallász József 1898 jún.), számos soproni 

 (gy. dr. Mika Károly 1899. szept. Tómalom), egy sziget-csépi (Pest- 

 megye, g3'. 1 899. november havában Cerva Frigyes) és egy keszt- 

 helyi (gy. dr. Lovassy S.) példánynyal gyarapodott. 



ÉU-tuiód. 



A törpe denevér AUinii szerint Németországban a legközönségesebb, 

 csaknem mindig és mindenütt megtalálható denevérfaj ; Falio szerint 

 Svájcznak is minden részében előfordul s habár voltaképen az Alpokon 

 innen esik igazi hazája, Tessinben is közönséges. Magj'arországon, ha 

 nem is oly közönséges, mint a közönséges denevér, mégis nagyon széles 

 körben terjedt el, mindazonáltal — úgy látszik — inkább a hegyes- 

 dombos vidéknek, semmint a lapályos alföldnek lakója. ■'' 



Úgy nyári búvóhelyéül, mint téli szállásául a legkülönbözőbb helyek 

 szolgálhatnak, csak szárazak s védettek legyenek — mondja helyesen 

 Blíjsiits. 



' Orv. Term. Ért. p. 27.3. 

 - Akad. Értek. p. 32. 



' Verh. Siebenbürg. Ver. XXXVIII. 1888, p. 22. 

 ■* Lásd a túlsó lapon A/tirgó-víú kapcsolatban clnionJottakat. 



' Satttitin szerint Transkaukasiában a legkiizihiséi^eselili Jcnevérraj (Radde. Saniml. 

 Kaukas. Mus. I. Zool. 1899, p. 85). 



