Pipistrelliis Natluisii. 277 



annyira, hogy nem egészen typikus togazatú példányait csak nagyon 

 behat(') vizsgálat alapján lehet attól megkülönböztetni. 



Arczorra széles, vaskos és tompa, vaskosabb, mint a tíirpe dene- 

 véi-é ; a szem és az orrlyuk közt fekvő s alulról mély barázdával hatá- 

 rolt pofamirigye nagyon kiduzzad és tetemesen fokozza az arczorr szé- 

 lességét. 



Füle (XX. tfibla, 1. ábra) tojásdad háromszögű, szélessége hosszá- 

 nak mintegy két harmadát teszi ; előre nyújtott hegyével legfeljebb az 

 orr csúcsát éri el, de gyakran odáig sem ér. Egész szabásában a tíirpe 

 denevér füléhez hasonlít, de első sorban is ua^í^yobh (12'5 — 14 '"/« hosszú, 

 míg a törpe denevéré csak i)'") — l'JÖ '%). Külső széle nagyon kevéssel 

 a szcijzug vonala alatt, olykor nag^'on erőteljesen kiduzzadó mirigyes sze- 

 mölcsről, a szájzugtól mintegy 2 '"/m-nyire ered s egyenletes dornborodású 

 ívben halad mintegy a fül felső harmadáig, hol ép oly mélyen, vagy csak 

 valamivel enyhébben horpad be, mint a törpe denevérén. A fül belső széle 

 a fülbordával együtt a fülfedő belső szélének tövén ered, csakhamar térd- 

 alakú gömbölyödéssel fordul kifelé és egyenletes, lapos domborulattal 

 halad a fül tompán kerekített s kissé kifelé fordult csúcsáig. A fül külső 

 széléről négy harántredő tart ferde irányban a fülfedö csúcsa felé. 



A fülfedő (XX. tábla, 1. ábra) egész szabásában sarlóformájú; 

 külső széle douiboríi, a belső tisztán /z();»or;í.' fölfelé kevéssé keskenyedő, 

 hegyén tompán kerekített s mindig ti>bbc-kevcsl-<l\, gViikrüii luiílvon erősen 

 befelé görbül. Hegyé\'el a fül külső szélén levő horpadásnál rendesen 

 magasabbra emelkedik. Szélességénél háromszor hosszabb ; legnagyobb 

 szélessége úgy külső, mint belső szélének közepe alá esik. Külső szélének 

 tövén egy kis fogalakú lebenykét lioixl. .A fülfedő aránylag keskenyebb 

 és nyúlánkabb s jóval hosszabb, mint a törpe denevéré (fajunk fülfedője 

 5 — 6 '"/ni hosszú, a törpe denex'éré csak 4'2 — 5 "W. ' 



Szárnyai hosszúak és meglehetősen karcsúak. A harmadik ujj tőize 

 valami kevéssel hosszabb a negyedikénél s ezé ismét kissé hosszabb az 

 ötödikénél. Az ötödik ujj úgy aránylik a harmadikhoz, mint 10 : 12'!)? — 14 

 s az egész szárny hosszához, mint 10 ■' 25' 16 — 27'27, mely utóbbi 

 arányszám a törpe denevéren egészen más (10: 27' 10 — 29'8(')). 



Az öregvitorla a hüvelykujj tövéig terjed. A farkvítorla teljesen 

 körülzárja a farkat, csupán az ntólsó, csökevén_yes farkcsigolyát hagyja 



' Dobson azt állítja (C'atal. Chiiopt. ISTK, p. Ií2(i), hogy a „Vcspcnigo ahraiiins" 

 (melyet ő a „Vcspcrugo Xathusii"-\a\ azonosnak tart) fülfedöje valamivel rövidebb („somevvhat 

 shorter") mint a törpe denevéré, tapasztalntaim azonban azt bizonyítják, hogy a P. Nathusii 

 fülfedüjc 1 P. pipisiyellns-énaX is, a P. abraiiins-ín-W is hosszabb. 



