286 Tüzetes rész. 



Palicsról, a magyar alföld egyik legmelegebb pontjáról nem költözik a 

 hűvösebb hegyvidékre, hanem még június végén is ott található. 



A durvavitorlájú dene\'ér Blasins szerint a törpe denevérek legüg\-e- 

 sebb s legkitartóhb faja ; röptének ügy módja, mint magassága tekinteté- 

 ben az erdei denevérekhez (Ptcrygistcs noctnla és Leislcri) csatlakozik. 

 Esténkint és tavaszszal korán jelenik meg,, gyakran már alkonyat előtt 

 (Koch). 



Téli álma mély, a mennyiben Blasins a legenyhébb téli napokon 

 sem látta a szabadban és rejtekében is ritkábban látta mozogni, mint a 

 törpe denevért. Téli rejtekül a padlásgerendák, fák és sziklák hasadékait 

 keresi fel és szorosan befurakodik a repedésekbe (Kolenati). 



A nősténynek júniusban két fia van. 



Ellenségei : a menyétek, a házi macska s a baglyok. Koch állítólag 

 a lángbagoly ürülékében találta meg a durvavitorlájú denevér „koponya- 

 tciredékeit", állítólag, mondom, mert a koponya töredékeiből nem igen 

 merném a fajt megállapítani. 



Pipistrellus abramus Temm.' 

 Indiai törpe denevér. 



(XXI. tábla). 



Synony Illák. 



Vcspcriilio abraums Temminck, Monogr. Mámmal. 11. 1835 — 40, 

 p. 232, tab. 58 (lide Dobson); Wagner, Suppl. Schreber Siiugeth. 

 V. 1855, p. 739. 



Vcspcrtilio iiiibyicatiis*Y e m m i n c k (non 11 o r s f i e 1 d), 1. c, p. 21(3, 

 tab. 54; Wagner, op. cit., p. 73S. 



Vespertilio akokomnli T e m m i n c k, op. cit,, p. 223, tab. 57, tig. 8, 9 ; 

 Wagner, op. cit., p. 739; J e n t i n k, Nutcs Leyden Mus. 11, 1879. 

 p. 37—40. 



Vcspcrtilio coroiuüudclicHs Tomes, Proc. Zool. Soc. London, 1858, 

 p. 539. 



Vespcritgo abraiiius Fi tz inger, Sitzungsber. Akad. Wien, LXll, 

 1870, p. 78. 



Vcspcrttgo abramus (part.) Dobson, Catal. Chiropt. 1S78, p. 22(j; 

 Trouessart, Catal. Mámmal. 1. 18ii7, p. 113. 



' A régi nomendatuni szerint : Vispvriigo ahraiinis Temiu. 



