16 



nyának alsó ága (ramus inferior proc. zygomatici, Tullberg), hátsó részét 

 pedig a pikkelycsont járomcsonti nyújt ványa (proc. zygomaticus) alkotja ; 

 eme két erőteljes nyújtvány közé ékelődik a kicsiny járomcsont (jugale 

 s. zygomaticum) , a mely a pikkelycsonti nyújtvány alsó oldalához 

 simulva csaknem az alsó állkapocs izületi árkáig terjed. 



A száj padláslyukak (foramina incisiva) a legtöbb fajon rövidek 

 és keskenyek, egyes fajokéi azonban jóval hosszabbak (6. rajz, fi). 



Az iny csont (palatinum) lapos vagy hosszában kivájt ; hátsó széle 

 egyenes, vagy többé-kevésbbé erőteljes középtövis alakjában ugrik elő 

 s hol a két harmadik fogmeder hátsó szélét összekötő vonal előtt ér 

 véget, hol mögéje nyúlik. Az inycsonti nyilas (foramen posterior palatinae) 

 többnyire közvetetlenül a második és harmadik fogmeder határfala előtt 

 áll, azonban egyes fajokon (Sp. micropJithalmus és polonicus) a második 

 fogmeder közepével vagy elülső szélével kerül szembe. 



A szárnycsonti gödrök (fossac pterygoidcae) általában nagyok és a 

 szemgödör felé mindig nyitottak (i. és 6. rajz, fp), azon- 



5. rajz. Különféle Spalax-íajok arczorra. — A = Spalax Ehrenbergi var. aegy- 

 ptiacus Nhrg, mariuti öreg hímpéldány. — B = Spalax hungaricus Nhrg, 

 makói öreg hímpéldány. — C = Spalax microphthalmus Güldenst., délorosz- 

 országi középkorú példány. — / = frontale (homlokcsont), fio = foramen infra- 

 orbitale (orrtövi lyuk), in = processus internasalis (a homlokcsont orrközti nyújt- 

 ványa), im = intermaxillare (állközti csont), / = lacrymale (könycsont), n = na- 

 sale (orrcsont), ni = processus naso-intermaxillaris (a homlokcsont orr-állközti 

 nyújtványa), nb = proc. nasobasulis (a homlokcsont orrtövi nyújtványa), 

 ppo = proc. praeorbitalis (a homlokcsont szemgödri nyújtványa). 



