23 



III. Macrospalax, n. subg. 

 (Spalax s. str.) 



18. Spalax graecus graecus Nhrg. Athén (?); Bukovina. 

 jcj. Spalax graecus antiquus, n. subsp. Erdélyi Mezőség. 

 20. Spalax istricus, n. sp. Oláhország. 

 2i. Spalax polonicus, n. sp. Galiczia. 



22. Spalax microphthalmus Güld. Déloroszország ; nyugati Cis- 

 caucasia. 



23. Spalax giganteus Nhrg. Keleti Ciscaucasia ; Turkesztán. 



Az alnemek és fajaik jellemzése. 

 I. Alnem : Microspalax. 



A koponya kicsiny és alacsony ; az öreg koponya 42 — 45 mm. 

 hosszú l és 15 — 16"3 mm. magas. Az arczorr hosszú és keskeny. A köny- 

 csont felülről sohasem látszik. A felső nyakszirtcsont rövid, miért is 

 a koponya magassága mindig kétszernél többször (2'o8 — 2"22-szor) 

 foglaltatik a lambdavarrattól az orr csúcsáig terjedő hosszú- 

 ságban. A külső nyakszirtcsontban a nyakszirti bütyök fölött 

 erőteljes bütyöklyuk (foramen supracondyleum) van, mely közvetet- 

 lenül a nyakszirti bütyök felső széle mellett fekszik. A csecsszikla- 

 csont rövid és széles. Az alsó állkapocs izületi árka aránylag keskeny. 

 A külső hangjárat hosszabb és sokkal tágasabb, mint a Macro- 

 spalaxoké ; keresztátmérője öreg koponyákon 3 mm. hosszú. A torok- 

 nyújtvány karcsú; a csecsnyújtvány csekély fejlettségű. A szárnycsonti 

 gödör nagy, szélességénél nem sokkal hosszabb, a szemgödör felé tel- 

 jesen nyitott. 



Az alsó állkapocs korona-fogmedri vájulata szűk, csúcsosan kere- 

 kített. A korona-bütyök vájulat és a korona-fogmedri vájulat közt levő, 

 hátul a külső nyeregbe beleolvadó izomvályu elül szűk és kifelé nincs 

 éles határa, mert a korona-fogmedri vájulat éle lekerekített. A fogmedri 

 nyújtvány csak valamivel magasabb s a metszőfog foggödrétől mérve 

 valamivel rövidebb a bütyöknyújt ványnál. A bütyöknyújtvány rézs- 



1 A fossilis Spalax Fritschi Nhrg koponyája ismeretlen, azonban Nehring 

 számítása szerint 49 mm. hosszú lehetett. 



