56 



Az orrtövi lyuk k e s k e n y e b b, mint a Sp. Ehrenbergi-é ; kerek- 

 ded háromszögű, lefelé erőteljesen szűkülő. 



A felső állcsont járomcsonti nyújtványának felső ága aránylag 

 ; 2 ; é 1 e s e b b. 



A száj padláslyukak valamivel hosszabbak, mint a Sp. 

 Ehrenbergi-éi, de hátsó végük itt is távol marad a járomcsonti nyújt- 

 va í ívok hátsó szélét összekötő vonaltól. A felső szájpadlás elülső része 

 is hosszabb, mint a Sp. Ehrenbergi-é, mert határozottan hosszabb, 

 mint a száj padláslyuktól az inycsonti nyilas hátsó széléig terjedő 

 távolság. 



Az inycsont hátsó széle határozottan a két harmadik fogmeder 

 hátsó szélét összekötő vonal mögé esik s a középvonalban előugró 

 tövise e r ő t e 1 j e s e b b, mint a Sp. Ehrcnbcrgi-é. 



Végül a szárnynyújtványok felgörbült kampója hosszabb s a 

 toroknyújtványok vaskosal)bak, mint a Sp. Ehrcnbcrgi koponyáin. 



Alsó állkapocs. 



Az alsó állkapocs annyiban különbözik a Sp. Ehrenbergi-étői, hogy 

 szögletnyújtványának a hegye erőteljesebb, h ossz a b b és 

 tompább csúcsú ; teljesen olyan, mint az észak-syriai Sp. kirgisorum-é. 



A k o p o n y a m é r e t e i a Sp. Ehrcnbcrgi táblázatában talál- 

 hatók (42. laj)). 



Fogazat. 



Metsző f g a k. 



A felső metszőfogak elülső oldala hosszában szabálytalanul ránczoli 

 s e mellett két hosszanti, egyközű zománezborda nyomát viseli, a 

 mely - mint Matschie professzor értesít -- kissé bajosan ugyan, de 

 mégis t'szi cvehető a berlini múzeum ramlehi példányán. 



Az alsó metszőfogakon egy élesen kifejlődött be 1 ső s egy meg- 

 lehetősen tisztán látható középső zománezborda mutatkozik, 

 e tekintetben tehát itt is a Sp. Ehrcnbcrgi bélyegeit találjuk fel. 



A z á p f o g a k koron á j á n a k s z e rkezet e. 



Ha a Sp. Ehrcnbcrgi zápfogainak rágólapját (V. tábla) a mariuti 

 példányéval (VI. tábla, 11. és 12. rajz) összehasonlítjuk, azt találjuk, 

 hogy a Sp. Ehrcnbcrgi jellemző tulajdonságai h a j s z á 1 n y i p o n- 



