74 



A zápíogak koronájának szerkezete. 

 (VII. tábla, i—6. rajz.) 



M. 1. sup. A fiatalkori rágólap (i. rajz), a Sp. Ehrenbergi-éhez 

 hasonlóan, egy belső és két külső zománczredőt tüntet fel. Az a járulékos 

 kis külső (a harmadik) zománczredő, illetőleg zománczsziget, a mely 

 ,i Sp. Ehrcnbergi fiatal fogát jellemzi, a rendelkezésemre álló anyagon 

 ugyan nem mutatkozik, de nagyon valószinü, hogy fiatalabb korban 

 itt sem fog hiányozni. Az említett zománczredők később megszűkülnek 

 (3. rajz) s a meglett fogon három zománczszigetté alakulnak (5. rajz), 

 ámbár a rendelkezésemre álló legidősebb példányon a belső redőből 

 keletkező zománczsziget még nem kész. Figyelemreméltó, hogy a leg- 

 fiatalabb példány fogának elülső oldalán gyönge, hosszanti vájnia! 

 mutatkozik, a mely a jobboldali fogon határozott barázdát formál, 

 az idősebb példányokon azonban nyomtalanul eltűnt. Látni fogjuk, 

 hogy ez a barázda a Sp. m. turcicus-on már nagyon gyakran, a Sp. m. 

 monticola és a Sp. m. hercegovinensis fogán pedig mindig megjelenik. 



M. 2. sup. Ennek a fognak a kezdőfokát csak még fiatalabb példá- 

 nyokon lehetne megállapítani s a rendelkezésemre álló legfiatalabb 

 példány alapján nem lehet eldönteni, vájjon az első zománczsziget 

 (1. rajz), úgy mint a Sp. Ehrenbergi fogán, a belső redő öbölvégéből, 

 vagy pedig, mint a Mesospalaxok alakjain általában, a külső redő elülső 

 öbléből keletkezik-e ? Azonban tekintettel arra, hogy a szóban forgó 

 zománczsziget hátrafelé feltűnően keskenyedik, valószínűnek tartom 

 ennek a külső redő elülső öbléből való létrejöttét. Miután 

 a külső redő hátsó öble is zománczszigetté lett (5. rajz), a belső redő 

 is be fog csukódni s a meglett fogon három zománczszigetnek kell 

 lennie. 



M. 3. sup. Ennek a fognak a rágólapja a rendelkezésemre álló 

 legfiatalabb fokon, két, nagyjában vesealakú szakaszból áll (1. rajz), 

 a mely belső szélén már össze kezd olvadni, külső oldalán pedig nyitott 

 zománczredő látszik, a mely nagy, háromágú öböllel nyomul a rágólap 

 közepébe. 1 A rágólap elülső szakasza — eme formakör más alakjaiéhoz 

 hasonlóan - bizonyára itt is két egymás mellett fekvő gumó össze- 

 olvadásából keletkezett. Miután a külső zománczredő becsukódott, a 

 rágólap közepén egy csillagalakú zománczsziget jött létre (3. rajz), 



1 Satunin rajza (Zool. Anzeig., 1898, p. 315, fig. 3) bizonyára más példány- 

 ról való, mert meglehetősen elüt az cnyémtöl. 



