110 



rozott hosszanti barázda mutatkozik, a mely azonban zo- 

 mánezszigetet sohasem alkot. Ez a barázda a Sp. Ehrenbergi var. kirgi- 

 sorum-on még csak enyhe kezdet alakjában van meg. 



M. 2. sup. Ifjú korában feltűnően különbözik a Sp. Ehrenbergi 

 fogától, de rendkívül hasonlít a Sp. ni. anatolicus-éhoz, mert egy egy- 

 öblű belső s egy két öblű külső zománezredő jellemzi (5. rajz). Az 

 első zománezsziget — ép úgy, mint a Sp. ni. anatolicus-é — a külső 

 redő elülső öbléből jön létre (5 — 7. rajz), a meglett fog 

 azonban — a Sp. Ehrenbergi-éhez hasonlóan — három zománezszigetet 

 visel (8. rajz). 



M. 3. sup. Ez a fog is teljesen más fejlődésmódot követ, mint a 

 Sp. Ehrenbergi-é. Az ifjúkori rágólap két elülső s egy hátsó, nagyjában 

 vesealakú mezőből áll, a melyek akként olvadnak össze, hogy egy 

 középső, soköblü üreg jön létre, a mely egy nyitott külső 

 r e d ő v e 1 közlekedik (9. rajz). Az összeolvadás azonban akként 

 is történhetik, hogy előbb a két elülső mező egyesül, a hátsó pedig még 

 egyelőre külön marad (10. rajz) s csak később nő össze az elülsővel a 

 belső szélén (11. rajz). A fejlődés további folyamán a középső üreg egy- 

 szerűbb alakot ölt (12. rajz), a külső redő bezárul s a meglett fogon 

 egy középső, háromöblű zománezsziget alakul 

 k i (13. rajz), olyformán, mint a Sp. m. Nehringi fogán (VII. tábla, 

 11. rajz). 



M. 1. inf. Ez a fog alapjában a Sp. Ehrenbergi-ének fejlődésmódját 

 követi, azonban mégis elég jelentékenyen különbözik tőle. A legfiatalabb 

 fokon tisztán kitűnik, hogy a rágólap elülső, patkóalakú mezője itt is 

 rövid nyéllel kapcsolódik a hátsó félholdalakú mezőhöz s ennek követ- 

 keztében itt is egy külső és két belső zománezredő jön létre, 

 azonban a két utóbbit egymástól elválasztó zománezcsap már n a g y o n 

 csökevényes s a mögötte fekvő hátsó-belső zománezredő sokkal 

 gyöngébb (14. rajz), mint a Sp. Ehrenbergi fogán. Abban is 

 jelentékeny eltérés rejlik, hogy a rágólap hátsó felében megjelenő járu- 

 lékos kis zománezsziget nem a háts ó-b első redőből, hanem 

 teljesen függetlenül jön létre, tehát nem egyértékű a 

 Sp. Ehrenbergi hasonló fekvésű zománczszigetével. Ez a zománezsziget 

 — ép úgy, mint a Sp. Ehrenbergi fogán — itt is sokáig meg- 

 marad (15. és 16. rajz) és csak akkor enyészik el, a mikor a külső és 

 az elülső-belső főredő már zománezszigetté alakult át (17. rajz). Neve- 

 zetes, hogy az elülső-belső zománezredő — a Sp. Ehrenbergi-éhez hason- 

 lóan — itt is k é t zománezszigetet hoz létre. Megjegyzendő még, hogy 

 az ifjúkori rágólap külső oldalán, a külső zománezredő előtt egy kis 



