116 



kétszernél valamivel többször (2*08 — 2'15-szor) foglal- 

 tatik a lambdavarrattól az orr csúcsáig terjedő hosszúságban. 



Az orrtövi lyukak közepes nagyságúak, kerekded-három- 

 szögűek, lefelé határozottan keskenyedők. 



A könycsont felülről nem látszik. 



A járomív felülről tekintve lapos domborulatú ; az orrtövi lyuk 

 felé menő ága meglehetősen széles. 



A külső hangj árat tágas; keresztátmérője öreg koponyákon 

 2'6 — 3 mm. hosszú. 



A száj padláslyukak nagyon rövidek, hátsó végük távol 

 marad a járomcsonti nyújtványok hátsó szélét összekötő vonaltól. 

 A felső szájpadlás elülső része rövidebb, mint a hátulsó, öreg álla- 

 tokon oly hosszú, fiatalokon némelykor hosszabb, mint a 

 szájpadláslyuktól az inycsonti nyilas hátsó széléig terjedő távolság. 



Az inycsontok mindegyike az inycsonti nyilas mögött hosszában 

 mélyen kivájt; a kiváj ás nem éri el az inycsont hátsó szélét 

 s gyakran hosszúkás tojásalakú mély gödörré lett. 

 Az inycsont hátsó széle csaknem egyenes és körülbelül 

 összeesik a két harmadik fogmeder hátsó szélét összekötő vonallal, 

 — némelykor kissé eléje, máskor valamivel mögéje esik. 



Az inycsonti nyilas közvetetlenül a 2. és 3. fogmeder határfala előtt, 

 öreg példányokon az inycsonti tojásdad gödör elülső részében fekszik. 



A szárny- és toroknyújtványok vaskosabbak, mint a Sp. Ehren- 

 bergi koponyáján. 



Alsó állkapocs. 



Fiatal példányok alsó állkapcsa rendkívül hasonlít a Sp. Ehren- 

 bergi-éhez, a felnőtteké azonban karcsúbb, mert a koronanyújt vány 

 mögött aránylag alacsonyabb. 



Felnőtt példányok koronanyújtványa sokkal magasabb 

 a Sp. Ehrenbergi-énél s erőteljes sarló a lakú görbülettel 

 irányul hátrafelé (III. tábla, 2. rajz). A korona-fogmedri vájulat szé- 

 lesebb, mint a Sp. Ehrenbergi-é, az idősebb példányokon csak- 

 nem félköralakú. 1 



A szögletnyújtvány kevéssé különbözik a Sp. Ehr ember gi-étől, mert 

 még tisztán szárnyalakú s az állkapocs testétől elterpeszkedő, hegye 

 is hosszú még, de már tompább s a fogmedri nyújtványhoz vala- 



1 Meg kell említenem, hogy a Sp. m. dolbrogeac egyik (ciulnitai) példányán 

 a korona-bütyökváj ulat és a korona-fogmedri vájulat közt levő izomvályu kifelé 

 csaknem ép oly élesen van körülhatárolva, mint a Sp. microphthalmus állkapcsán. 



