121 



fogaknak megfelelően — a fogmedri nyújtvány már nagyobb mértékben 

 hosszabb a bütyöknyújtványnál, mint a Sp. ni. turcicus-é. 



A metszőfogak már csaknem teljesen elvesztették a Sp. Ehren- 

 bergi-t jellemző zománczbordákat, a melyek a Sp. ni. tur cicus alsó 

 metszőfogain még oly gyakran megjelennek. 



A záp fogak koronájának szerkezete csaknem teljesen ugyanolyan, 

 mint a Sp. ni. turcicus-é, de az alsó fogsor első és második záp fogának 

 belső oldalán levő második (hátsó) zománczredő még csökevényesebb. 

 Rendkívül közeli kapcsolatnak a jele, hogy a harmadik alsó zápfog 

 ifjúkori rágólapjának hátsó karéján itt is megvan a Sp. ni. tur cicus 

 zománczszigete. 



A fentebbiekben körvonalozott eltérések, különösen pedig a koponya 

 s az alsó állkapocs átformálódásának az iránya oly tökéletesen egybevág 

 a Spalax-ía.]ok törzsfejlődésének általános menetével, hogy a Sp. m. 

 dolbrogeae-t bízvást a Sp. tur cicus közvetetlen leszármazottjának tekint- 

 hetnők, ha a zápfogak gyökéralkata nem állná útját ennek a leveze- 

 tésnek. 



A zápfogak gyökerei ugyan mind a két alakon nagyon hasonlók, 

 azonban mégis elvi különbség mutatkozik abban, hogy a belső gyökér 

 a Sp. ni. dolbrogcae-nek az első, a Sp. ni. turcicus-nak pedig a máso- 

 d i k felső zápfogán villásan szétágazó, a mi — nézetem szerint — lehe- 

 tetlenné teszi a közvetetlen leszármaztatást. 



Ennek következtében a Sp. dolbrogeae-t a Mesospalaxoknak a Sp. 

 Ehrenber.gi-hől létrejött közös ősalakjára kell visszavezetnünk, a mely- 

 nek a Balkán-félsziget keleti tájaira bevándorolt alakjaiból egy sokáig 

 összefüggött közös ágon jött létre a két testvérfajta, a Sp. m. dolbrogcac 

 és a Sp. m. tur cicus. 



12. Spalax monticola monticola Nhrg. 



Spalax monticola (part.) Nehring, Sitz.-Ber. Ges. naturf. Fr. Berlin, 

 1898, p. 6. 



A vizsgálat anyaga. 



1. Fiatal példány koponyája Boszniából Kupres vidékéről. A ber- 

 lini mezőgazdasági főiskola tulajdona. A Spalax monticola Nhrg typusa. 



2. Valamivel idősebb hímpéldány koponyája és bőre ugyanonnan. 

 Halbmann József gyűjtése. A Magyar Nemzeti Múzeum tulajdona 

 (2509. sz.). 



