129 



része ép oly rövid s iny csontjának hátsó széle ép úgy a két har- 

 madik fogmeder hátsó szélét összekötő vonal elé esik, mint a Sp. 

 hungaricus-é. A záp fogak koronájának és gyökereinek alkatában is sok 

 hasonlóság nyilvánul eme két fajon s különösen nagyon figyelemre- 

 méltó, hogy a Sp. m. monticola harmadik alsó zápfogának ifjúkori belső 

 zománczredője már nagyon rövid és keskeny, úgy hogy 

 a rágólap elülső és hátsó szakasza a belső szélén már nagyon ifjú korban 

 csaknem érintkezik egymással, tehát már csaknem azon a fokon áll, 

 mint a Sp. hungaricus, a mely fajnak eme fogán a belső zománczredő 

 már teljesen elenyészett. 



A megegyezésnek eme jeleit csakis a párhuzamos fejlődés 

 eredményének tekinthetjük és korántsem következtethetünk belőlük 

 arra, hogy az egyik faj a másikból jött létre. A Sp. hungaricus azért nem 

 keletkezhetett a Sp. m. monticola-bó\, mert az utóbbi faj első felső záp- 

 fogának elülső zománczbarázdája és zápfogai egyes gyökereinek össze- 

 növése következtében már sokkal haladottabb fokon áll, semhogy az 

 ezekben ősibb fokon álló Sp. hungaricus kiindulásául szolgálhatott 

 volna. Viszont a Sp. m. monticola sem jöhetett létre a Sp. hungaricus- 

 ból, mert hosszabb orrcsontjai, homlokcsontjának orrtövi nyújtványa, 

 rövid száj padláslyukai, alsó állkapcsának a bütyökhosszúságnál vala- 

 mivel rövidebb fogmedri hosszúsága és harmadik alsó zápfogának ifjú 

 korában még meglevő belső zománczredője tekintetében ősibb fokon 

 van, mint a Sp. hungaricus. 



A fentebb említett megegyező tulajdonságoknak tehát egymás- 

 tól függetlenül kellett létrejönniük, mert hogy a 

 két faj kapcsolata már régen megszűnt, azt mindegyiküknek külön 

 fajú bolhája is bizonyítja. Miként Kohaut Rezső, korán elhunyt 

 érdemes zoológusunk kimutatta, a Sp. m. monticola a Typhlopsyila mon- 

 ticola Kohaut, 1 a Sp. hungaricus pedig a Typhlopsyila typhlus Motsch. 2 

 nevű bolhafajnak a gazdája. 



13. Spalax monticola hercegovinensis, n. subsp. 



Spalax monticola (part.) Nehring, Sitz.-Ber. Ges. naturf. Fr. Berlin, 

 1898, p. 6. 



1 Kohaut Rezső, Egy új bolhafaj Boszniából ; Ann. Mus. Nat. Hung., II, 

 1904, p. 87, íig. 



2 Kohaut Rezső, Magyarország bolhái ; Állattani Közlemények, II, iq°3> 

 p. 56, tab. VI, fig. 5. 



Méhely L. : A földi kutyák fajai. 



