L39 



ságában összenőtt az elülső-külső, szintén hegyesvégü gyökérrel (b). 

 A hátsó-külső gyökér (c) nagyon rövid és teljesen szabad. A fogmeder 

 (9. rajz) élesen kétüregű. 



M. 2. sup. (n. rajz). A belső, kissé kéthegyű gyökér (d) egész 

 hosszúságában összenőtt a két külsővel (e, f) , úgy hogy csak ez utóbbiak 

 között marad határozott köz. Ennek megfelelően a fogmeder (9. rajz) 

 együregű s csak a két külső gyökér gödre közt maradt meg a közfal. 



M. 3. sup. (12. rajz). Mind a három kerekhegyű gyökere összenőtt, 

 csak a két külső gyökér közt marad határozott köz. Az elülső-külső 

 gyökér jóval rövidebb (h) , a másik kettő (g, i) egyforma hosszú. A fog- 

 meder (9. rajz) együregű, de a két külső gyökér gödre közt levő közfal 

 még megmaradt. 



M. 1. inf. (14. rajz). Két erőteljes gyökere teljesen szabad. A fog- 

 meder (13: rajz) erőteljes, vastag közfal által két üregre osztott. 



M. 2. inf. (15. rajz). Elülső, rövidebb gyökere (l) csontlemez által 

 kapcsolódik a hátulsó, hosszabb gyökérhez (m). A fogmeder (13. rajz) 

 együregű, mert közfalának csak a külső része maradt meg. 



M. 3. inf. (16. rajz). Elülső rövidebb gyökere a hegyén bunkóalakúan 

 megduzzadt (n) és egy közbülső csontlemez által függ össze a jóval 

 hosszabb hátsó gyökérrel (0). A fogmeder (13. rajz) együregű, mert köz- 

 fala nagyrészt elsatnyult, csak külső része maradt meg egy kis csapalakú 

 nyújtvány alakjában. 



Földrajzi elterjedés. 



A Spalax monticola syrmiensis a Szerémségben van elterjedve, de 

 Somogy megyében is előfordul. A Szerémségből Ó - P a z u a, R u m a 

 és Mitrovicza környékéről ismerem, a honnan Dr. Langhoffer 

 Ágost zágrábi egyet, tanár szívességéből számos példány fordult meg 

 kezemen. Somogy megyében L e 1 1 e környéken bukkant fel, a honnan 

 Gaál Gaszton küldött egy példányt a Magyar Nemzeti Múzeumnak. 



Származástani kapcsolat. 



A Spalax monticola syrmiensis számos más Mesospalax-szal, így 

 a Sp. hung'aricus-szal is közeli kapcsolatban áll s kétségkívül abból a 

 közös ágból eredt, a mely a Sp. Ehrenbergi-ből kiindulva a Mesospalaxok 

 nyugati fajait létrehozta. Koponyaalkata s alsó állkapcsának általános 

 szabása tekintetében leginkább a Sp. hungaricus-ra. emlékeztet, ennek 

 fejlettségi fokát azonban még nem érte el, járomívei kezdetének két- 



