163 



hasonlóan tisztán kéthegyű és fogmedrének közfala kevésbbé csöke- 

 vényes. Minthogy ezek a tulajdonságok a Sp. h. hungaricus-nak csak 

 ifjabb példányain mutatkoznak, a Sp. h. transsylvanicus-nak ellenben 

 öreg példányait is jellemzik, kétségtelen, hogy az utóbbi még valamivel 

 közelebb áll a törzsalakhoz. 



Földrajzi elterjedés. 



A Spalax hungaricus transsylvanicus-t csupán az erdélyi Mezőségről, 

 még pedig a kolozsmegyei Puszta-Szt. -Miklósról és Apa- 

 h i d á r ó 1, továbbá Szamosujvár és Doboka környékéről 

 ismerem. Az előbbi két termőhelyről Orosz Endre, az utóbbiakról 

 pedig nemrég elhunyt barátom, Dr. Mártonfi Lajos örvendeztetett 

 meg számos példánynyal. 



Az irodalomban már Grossinger, Bod Péter, Petényi Salamon, 

 Orbán Balázs, Hermán Ottó, Csató János, Entz Géza, Wolff, Frank 

 Herbig, Bielz Ede, Mártonfi Lajos és Méhely Lajos ad hírt erdélyi 

 példányokról, legújabban pedig Orosz Endre nagy buzgalommal állí- 

 totta össze az állatunk előfordulására vonatkozó erdélyrészi adatokat, 1 

 a melyek megyék szerint csoportosítva a következők. 



Szolnok-Doboka megye : Szamosujvár, Doboka, Lozsárd és Tötör. 

 Kolozs megye : Kolozsvár, Kolozs, Apahida, Puszta-Szt. -Miklós, Alsó- 

 zsuk, Bánffy-Hunyad, Fej érd, Ajtón, Budatelke, Vajdakamarás, Katona 

 és Mező-Szombattelke. Maros-Torda megye : Mező-Madaras. Torda- 

 Ar anyós megye : Torda, Gerend, Marosludas, Mezőtóhát és Mészkő. 

 Alsó fehér megye : Szászujfalu és Vízakna. Csik megye : Balánbánya. 

 Huny ad megye : Szászváros és Vajdahunyad. Szcben megye : Nagy- 

 szeben. Brassó megye : Brassó. 2 



Orosz Endre több évi megfigyelései alapján arról győződött meg, 

 hogy különösen a puszta-szt.-miklósi Casté határ s a kolozsvári Meleg- 

 völgy és Apahida közt fekvő, körülbelül 10 négyszög-kilométernyi 

 terület valóságos Spalax-szigetet alkot, a melyen négy év alatt 64 pél- 

 dányt fogtak ; 3 legtöbbet 1904-ben, a mikor a hosszantartó és szokat- 



1 Orosz Endre, Természet, VII, 1904, p. 177 és IX, 1906, p. 285. 



2 A fentebbi adatok kapcsán meg kell jegyeznem, hogy a vajdahunyadi 

 adat, miként a Magyar Nemzeti Múzeum birtokában levő 2516. számú koponya 

 bizonyítja, a Sp. hung. hungaricus-hoz tartozik, továbbá, hogy Brassó vidékén 

 tizenegyévi kutatásom daczára sem tapasztaltam a Spalax előfordulásának vala- 

 melyes nyomát. 



3 Orosz Endre, Természet, IX, 1906, p. 286. 



11* 



