104 



lanul nagy szárazság a föld felszínére űzte az állatokat, annyira, hogy 

 a szántóvető, arató és pásztornép úton-útfélen találkozott velük. 1 

 Hasonló S/^/a.x-szigetek volnának még Doboka, Lozsárd és Tötör, 

 továbbá Katona és Mező-Szombattelke, a Nagy Magyar Alföldön pedig 

 Kúnágota vidéke és a Duna váczi könyökének balparti oldala. 



Származástani kapcsolat. 



Ámbár a Spalax hungaricus transsylvanicus-t a szokásos rendszer- 

 tani értelemben csak a Sp. hungaricus fajtájának kellene mondanunk, 

 származástani bélyegei szerint sok tekintetben mégis ősibb, a törzs- 

 alakhoz közelebb álló alak, mint a Sp. h. hungaricus, tehát nem szár- 

 mazhatott az utóbbi fajból, hanem vele együtt egy közös törzsalakból 

 kellett kiindulnia. 



Alacsonyabb koponyája, hosszabb orrcsontjai, kezdetükön kevésbbé 

 befüződött járomívei, továbbá ama tulajdonsága tekintetében, hogy 

 felső szájpadlásának elülső része a fiatal példányokon még rövidebb a 

 hátulsónál, még nem érte el a Sp. h. hungaricus fejlettségi 

 fokát. A zápfogak koronái nagyrészt ugyanolyanok, mint a Sp. h. hun- 

 garicus-éi, azonban az első felső zápfog koronája már másképen fejlődik ; 

 némely példányoké ugyan még a Sp. h. hungaricus-éhoz, tehát a közös 

 ősalakéhoz is hasonló, azonban a legtöbb példányé már meg- 

 haladta a Sp. h. hungaricus fokát s új fejlődési irányba tért. A zápfogak 

 gyökerei és foggödrei csaknem hajszálnyi pontossággal megegyeznek a 

 Sp. h. hungaricus-éival, azonban a harmadik alsó zápfog elülső gyökere 

 még általában kevésbbé satnyult el, tehát ősibb állapotról 

 tanúskodik. 



Mindezekből az tűnik ki, hogy a Sp. hung. transsylvanicus-mk a Sp. 

 hung. himgaricus-szdA közös, a mainál valamivel ősibb formában kellett 

 Magyarországot elérnie, a melyből azután a Magyar Alföldön a Sp. h. 

 hungaricus, az erdélyi Mezőségen pedig a Sp. h. transsylvanicus jött 

 létre. A közös ős nyilvánvalóan csak a Sp. Ehrenbergi-nek valamivel 

 továbbfejlődött alakja lehetett. 



1 Orosz Endre, Természet, VIII, 1905, p. 117. 



