237 



fekvő hátsó zománczsziget képződéséhez járul hozzá, mint a milyen 

 kivételesen még a Sp. graecus és a Sp. microphthalmus ifjúkori fogain 

 is megjelenik, mindazonáltal még ez a faj sem szolgálhat természetes 

 átmenetül a Macrospalaxokhoz, mert felső zápfogai — egyes 

 gyökereik szétágazása következtében — már sokkal kiegyé- 

 n ü 1 1 e b b fokon vannak, semhogy egyes Macrospalaxok (pl. 

 a Sp. graecus) ősibb fokon álló gyökéralkatához átvezethetnének. Egyéb- 

 ként annak a sok tekintetben nagyon megnyerő föltevésnek, hogy a 

 Spalax m. turcicus-t a Macrospalaxok közös őséül tekintsük, szerintem 

 még egy nagy akadálya van, nevezetesen az, hogy a Macrospalaxok 

 fajai közt még olyanok is vannak, a melyeknek második felső zápfogán 

 a legelső zománczsziget — teljesen úgy, mint a Microspalaxon — a 

 belső zománczredő öböl végéből fejlődik ki (ilyen 

 a Sp. istricus és a Sp. gr. antiquus s talán a Sp. gr. graecus is), holott a 

 Sp. m. turcictis-nak ez a zománczszigete már — mint a Sp. m. arme- 

 niacus kivételével a Mesospalaxok valamennyi alakján — a külső 

 zománczredő elülső öbléből jön létre, úgy hogy nem 

 tehetjük fel, miként ez a nyilvánvalóan haladottabb bélyeg a Macro- 

 spalaxok egyes fajain újból az ősibb fokra hanyatlott volna vissza, 

 vagyis, miután egyszer már elveszett, újból a maga változatlan ősi 

 formájában mutatkozhatnék. Ez a zegzugos fejlődésnek teljesen egyedül 

 álló, semmiféle állatcsoportban sem tapasztalt esete volna. 



A Mesospalaxok fajai közül még az orosz-örmény országi Spalax 

 m. Nehringi-t vélhetnők olyan alaknak, a melyből -- miként Satunin 

 a Sp. microphthalmus-t és giganteus-t illetőleg hinni látszik l — esetleg 

 a Macrospalaxok eredhettek volna. 



Satunin szerint >>a transcaucasusi Sp. Nehringi Sat. s az észak- 

 kaukázusi Sp. microphthalmus és giganteus rendkívül közeli rokonsága 

 semmi kétséget sem hagy fenn az iránt, hogy ugyanattól az őstől szár- 

 maznak^ mindazonáltal ez a rokonság korántsem oly közeli, mint 

 Satunin hiszi. 



A Sp. m. Nehringi és a Sp. microphthalmus között valóban van 

 némi megegyezés, mindazonáltal a közöttük fennforgó különbségek oly 

 mélyrehatók, hogy eme két alak közt minden közelebbi kapcsolat 

 kizártnak tekinthető. 



Megegyezés mutatkozik abban, hogy a szögletnyújtvány alsó sarka 

 mind a két alakon szélesen kerekített és befelé hajló, a bütyöknyújt vány 

 rövidebb és kevésbbé rézsútosan irányul hátrafelé, mint más alakokon, 



1 K. A. Satunin, Mittheil. d. Kaukas. Mus., I (IV), 1901, p. 142, 143. 



