240 



országba,. Erdélybe.. Bukovinába, Galicziába, Dél-Oroszországba, Cis- 

 caucasiába és Turkesztánba nyomult be s későbbi ivadékai az illető 

 vidékeken a helyi viszonyokhoz való alkalmazkodás következtében 

 alakultak át a mai nap ismeretes fajokká. Ekként jött létre Bukoviná- 

 ban s talán Görögországban és Bulgáriában a Sp. graccus, Oláhország 

 alföldjén a Sp. istricus, Erdélyben az azóta már kiveszett Sp. 

 antiquus, Galicziában a Sp. polonicus, Dél-Oroszországban és Ciscau- 

 casia nyugati felében a Sp. microphthalnius, végül Ciscaucasia keleti 

 részeiben és Turkesztánban a Sp. giganteus. 



Satunin azt hiszi, hogy a Macrospalaxok, nevezetesen a Sp. 

 microphthalmus és a Sp. giganteus, Kis-Ázsia déli részeiből az északi 

 Kaukázuson, tehát nyilván a Kaukázus gerinczén át nyomultak be 

 mai hazájukba, 1 ezt azonban nem lehet igazolni, sőt minden jel arra 

 vall, hogy ez nem így történt. Elsőben is, mint már fentebb kifejtettem, 

 a Sp. m. Nehringi nem tekinthető a Macrospalaxok őséül, továbbá Kis- 

 Ázsiában és a vele szomszédos Transcaucasiában mai nap sem igazi 

 Macrospalax, sem semmiféle hozzá hasonló alak nem ismeretes, úgy hogy 

 az összeköttetés ebben az irányban a palesztinai Sp. Ehrcnbergi felé 

 teljesen megszakad. Valószínű, hogy a Macrospalaxok, mint alföldi 

 tájakhoz és az alacsony dombvidékhez kötött állatok, már csak azért 

 sem kísérlettek meg a Kaukázuson való átjutást, mert nagyságuknál 

 fogva a magasabb hegyvidéken nem találtak volna elegendő táplálékra, 

 másrészt pedig az sem lehetetlen, hogy a Kaukázus felé való előnyomu- 

 lásukban az Aralo-Káspi (Szarmata) tenger állotta útjukat, a mely 

 - Satunin szerint --a jégkorszak előtt egész Transcaucasiát átszelte 

 s az egész észnki Kaukázust és Dél-Oroszország egy részét is elborította. 

 Talán épen ez volt annak a főoka, hogy a Macrospalaxok nem terjesz- 

 kedhetvén észak-kelet felé, kénytelenek voltak észak-nyugat felé for- 

 dulni. Ezenkívül még egy, szerintem nagyon nyomatékos ok szól az 

 ellen, hogy a Macrospalaxok a Kaukázus gerinczén át jutottak volna 

 Ciscaucasiába. Ha ez valóban megtörtént volna, akkor mai nap Cis- 

 caucasiában és Turkesztánban a Macrospalaxok legkezdetlegesebb, 

 illetőleg a közös őshöz legközelebb álló alakjait kellene találnunk, holott 

 a tapasztalat épen ennek az ellenkezőjét bizonyítja, mert a legkez- 

 detlegesebb Macrospalaxok az elterjedési terü- 

 let nyugati tájain (Erdélyben, Oláhországban és Bukovinában) 

 fordulnak el ő. e 1 1 e n ben C i s c aucasiában és T u r- 

 kesztánban a legkiegyénültebb alakokkal talál- 



i K. A. Satunin, Mittheil. d. Kaukas. Mus., I (IV), 1901, p. 142, 143- 



