260 



(V. tábla, i. rajz), a Sft. monticola anatolicus-én a hátsó-külső hasáb 

 (VIII. tábla, i. rajz), a Sp. hungaricus transsylvanicus-én mind a két 

 belső hasáb (XV. tábla, i. rajz) különálló elemet alkothat, ellenben a 

 Sp. hung. hungaricus ifjú fogán csak három elemet veszünk észre 

 (XIII. tábla, i. rajz), mert a két elülső hasáb külön áll, a két hátulsó 

 pedig összeolvadt egymással. 



Az elülső-külső hasáb a legtöbb faj fogán akként olvad össze a 

 két belsővel, hogy két külső zománczredő jön létre, azonban a Sp. 

 hungar. transsylvanicus fogán az elülső-külső hasáb előbb az elülső- 

 belső hasáb külső végével egyesül s ekként csak egy, de már k é t ö b 1 ű 

 külső zománczredő keletkezik (XV. tábla, 4 — 6. rajz). Ez a Sp. hung. 

 transsylvanicus fogán még nem, azonban a Sp. microphthalmus-én (XVIII. 



tábla, 1. és 2. rajz) már teljesen állandó tulaj- 

 donság nem befolyásolja a zománczszigetek 

 számát, mert az egyetlen külső redőnek mind 

 a két öble egy-egy zománczszigetté alakul át, 

 úgy hogy az összes zománczszigetek száma 

 ebben az esetben is három marad. 



A fentebbiekből kiderül, hogy a mai Spa- 

 laxok első felső zápfogának a koronája négy 

 zománczhasábból van összetéve, az azonban 

 épenséggel nem bizonyos, hogy ezek a zománcz- 

 hasábok, miként Tullberg véli, 1 a korona 

 gumóinak felelnek meg. Nem bizonyos pedig 

 azért, mert ha valamely Spalax-ia] újszülött, 

 tehát koptatásnak még alá nem vetett fogát 

 megvizsgáljuk, annak rágólapján nem találjuk fel a négy gumót. 

 A Sp. monticola dolbrogeae négy újszülött példányának első felső záp- 

 foga teljesen egyforma rágólapot tüntet fel (9. rajz), a melyen három 

 gumót veszünk észre, még pedig egyet az elülső-külső hasáb külső 

 végén, egyet a hátsó-külső hasáb külső végén s egyet a hátsó-belső 

 hasáb belső végén. Az elülső-belső hasábon nincs gumó, e helyett azon- 

 ban a hasáb egész szélességét elfoglaló kettősívü, csipkésszegély ü s 

 meglehetősen éles taraj ötlik szemünkbe. Hasonló kettősívű taraj köti 

 össze a hátsó-belső s az elülső-külső gumót, valamint a hátsó-belső s 

 a hátsó-külső gumót is, mely utóbbi taraj azonban mintegy felehosszú- 

 ságában kettéágazik s gyűrűalakúan övezi azt a hátsó-külső hasábon 



9. rajz. A Sp. monticola 

 dolbrogeae Mill. újszü- 

 löttjének első felső záp- 

 foga felülről tekintve. 

 Nagy. 12. 



1 Tullberg a XXVIII. tábla 3. rajzán négy zománczhasábot jelöl meg, 

 a tábla magyarázatában (p. A 8) pedig ez áll : >>Höcker- (resp. Prismen-) Reihe«. 



