276 



az alsó állkapcsot fölfelé és kissé előre húzzák, 

 vagyis a rágás alkalmával az alsó zápfogakat odacsapják a felsőkhöz 

 s az alsó rágólapokat nagy erővel csúsztassák 

 végig a felsőkön, még pedig hátulról előre. Ennek 

 a hatalmas nyalábnak az ereje kétségkívül legfőbbképen az első záp- 

 fogakat érinti s ennek tulajdonítható, hogy ezek a fogak jóval erőtel- 

 jesebbek, mint a hátulsó, kisebb erővel kormányzott, tehát kevésbbé 

 igénybe vett zápfogak. 



Teutleben ezt a nyalábot Cuvier nyomán külön izomnak tekinti 

 és Mandibulo-maxillaris-nák nevezi. 1 



2. Közbülső nyaláb (Portio inter média ; XXXIT. tábla, 5. rajz, 

 mmi). Ez a nyaláb a járomív középső részének belső szélén és belső 

 oldalán húsos rostokkal ered s a Portio anterior inának tapadása mögött, 

 annál valamivel magasabban, húsos végződéssel tapad oda a korona- 

 nyújtvány külső oldalának tövéhez. Az egész nyaláb általában meg- 

 lehetősen gyönge, de a Macrospalaxokon erőteljesebb izomlemezt alkot, 

 a melynek megtapadása azonban nem hagy nyomot a koronanyújtvány 

 külső oldalán, ezek szerint működése sem lehet nagyon erőteljes. Rostjai 

 függőlegesen haladnak felülről lefelé s kétségtelenül az alsó áll- 

 kapocs egyenes felhúzásában segédkeznek, tehát 

 a lágyabb táplálék összezúzásában lehet sze- 

 repük. A szerzők ezt az izomnyalábot nem különböztetik meg s 

 Tullberg az elülső nyalábbal rajzolja egybe, 2 én azonban czélszeríínek 

 vélem ettől megkülönböztetni, mert kettőjük közt mindig kisebb- 

 nagyobb rés van, nem végződik inban s amannál magasabban tapad meg. 



3. Hátsó nyaláb (Portio posterior ; XXXII. tábla, 5. rajz, mmp). 

 Ez a nyaláb a járomív hátulsó részének alsó szélén és hátsó oldalán, 

 továbbá a pikkelycsont járomcsonti nyújtványa (proc. zygomaticus 

 ossis squamosis) tövének hátsó oldalán húsos rostokkal ered és húsos 

 végződéssel tapad meg az alsó állkapocs külső nyergében. Előfelé kes- 

 keny rés választja el a közbülső nyalábtól, melyen a Nervus massetericus 

 lép ki, belső oldalán pedig a halántékizom járompamatával egyesül. 

 Rostjai rézsútosan lefelé és előfelé tartanak. Feladata abban állhat, 

 hogy az alsó állkapocs bütyöknyújtv anyának 

 fejét (condylus) a szélső nyalábbal együtt az izü- 

 leti árokban hátrahúzza. 



1 Teutleben, Ueber Kaumuskeln und Kaumechanismus bei den Wirbel- 

 thieren. Inaug.-Diss., Leipzig, Bonn, 1873, p. 14. 



2 XIII. tábla, fig. 31, mma. 



