314 



combinatiója s befolyásuk különböző sorrendje és tartama szerint az 

 élő lények végtelen sokféleségének kellett létrejönnie. 



Minthogy a külső befolyások mindegyike nyomot hagy a szerve- 

 zeten s annak legérzékenyebb részén, a csiraplasmán, ez utóbbi a törzs- 

 fejlődés egész folyamán fölvett minden hatást összegez magában, úgy 

 hogy minden egyes tulajdonsága egy-egy külső behatás eredményének 

 s a szervezet minden bélyege egy-egy külső tényezőhöz való alkalmaz- 

 kodásnak tekinthető. 1 Joggal hangsúlyozza tehát Plate, hogy a csira- 

 plasma szervezete, ép úgy, mint az élőlény maga, a külső ténye- 

 zők históriai eredménye. 2 A mi benne évezredes fejlődés 

 folyamán megrögződött, az egyes külső behatásokra már nem fog lénye- 

 gesen módosulhatni, azonban a korábbi tényezők hatása okvetetlenül 

 le van benne téve s ezek összessége adja meg az illető lény alakját 

 és szervezetét. S ha ilyen, mondhatnám históriai távlatból ítéljük 

 meg a külső tényezőknek a faj formálódásra gyakorolt befolyását, 

 akkor SARASiN-ékkal ellentétben arra a meggyőződésre kell jutnunk, 

 hogy a külvilág valóban úgy viszonylik a szervezetekhez, mint a 

 fazekas az agyaghoz, csakhogy olyan fazekasra kell gondolnunk, a ki 

 hol az egyik, hol a másik ujjával, majd a körmével, majd a tenyeré- 

 vel, különböző időben és különböző sorrendben, más-más erővel és 

 más-más helyen gyakorolt nyomást az agyagra, a míg annak végleges 

 formáját megadta. 



Egyébként a külső tényezők faj formáló hatásának számos példájára 

 mutattam rá a megelőző szakaszokban s ezeknek különösen egyikét, a 

 rágás mechanikájának a foggyökerekre gyakorolt befolyását (p. 284) 

 hangsúlyozom újból, mert meggyőző tanúbizonysága annak, hogy 

 bizonyos physikai ingerek mily tetemes változásokat eredményezhetnek. 

 Az ott elmondottakból kiviláglik, hogy a Microspalaxok csoportjában 

 a kemény anyagoknak megőrlése hozta létre a felső zápfogaknak három- 

 gyökerű szilárd beékelését (XX. tábla, 1 — 13. rajz) ; a még keményebb 

 táplálék megőrlésének következménye a Sp. monticola tur cicus és m. 

 dolbrogeae egyes felső zápfogainak négygyökerűsége (XXIV. tábla, 



1 Itt természetesen csak a szervezet másodlagos és pedig hasznos szerze- 

 ményeiről lehet szó, ellenben az élő anyag elsődleges (elemi) tulajdonságai, a 

 minők az áthasonítás, a növekedés, a lélekzés, az ingerlékenység, a szaporodás, 

 stb.. a melyeket Woi.ff az »elsődleges czélszerüség« fogalmában foglalt össze, 

 nem esnek eme szempont alá. 



- L. Plate, Die Variabilitát und die Artbildung naeh dem Prinzip geogra- 

 phischer Formenketten bei den Cerion-Landschnecken der Bahama-Inseln ; Arcli. 

 í. Rassen- u. Gesellsch.-Biol., IV, 1907, p. 585. 



