28 W. C. Brøgger. 



Krekling station, altså vel svarende til den ældste del af Kjerulfs 

 sparagmitformation i andre egne af vort land. 



Over disse altså temmelig steilt faldende lag kommer i bække- 

 profilet: 



Fig. 5. 



underst 0,oi meter blågrå lerskifer med grå streg, 



0,5 m. finkornig sandsten og grovere konglomerat med 

 kvartsknoller, 

 0,06 m, grøngrå lerskifer med grå streg, 



1,5 m. grå og gråhvid sandsten med flekker og filler 



af sort kalk og øverst så rig på bindemiddel, at man vel 



rettest kalder den en gråvakkeskifer. 



Inde i den øverste gråvakkeskifer findes nogle skridt længer 



nede ved bækken skikter af en lerskifer med grå streg, hvori en 



hyolithes (socialis, Linrs. ?) og et par brachiopoder. Profilet er 



her sammenhængende i 17 meters mægtighed nedenfra opad dette: 



1 meter gråvakkeskifer, kalkholdig og med kispunkter, 



0,1 m. lerskifer med hyolithes socialis, Linrs. (?), acrotreta 



sp. en større granuleret punkteret acrothele (?), 

 0,2 m. finkornig gråvakkeskifer, 

 omtrent 16 meter lerskifer overveiende med sort streg. I de 

 allerunderste skikter af denne sidste fandtes ingen fossiler 

 Men allerede i 1,5 høide over gravakkeskiferen fandtes i mængde 

 liostracus Linnarssoni, n. sp. derhos paradoxides Tes- 

 si ni, Brongn., agn. fallax, Linrs., agn. gibbus Linrs. var. hybrida, 

 lingula sp. o. s. v. Også 6 meter høiere fandtes i masse liostracus 



