Om forekomsten af nikkeimalm i Smålenene. 127 



gården Haga, nord for Fossum bro på Spydebergsiden, et lidet felt 

 med porfyrlignende granit; i en middelsfinkornet masse af rød feld- 

 spath, mørk glimmer og lidet kvarts ligge tommestore tvillingkrystal- 

 ler af Orthoklas. Forøvrigt findes kun nogle mindre granitgange, der 

 gennemsætte gabbroen og fortsætte i gneisen, samt flere svævende 

 grønstengauge i forskelligt dyb, hvilke også fortsætte i gneisen;''^^ 



Et snit fra Rom nikkelværks smeltehytte, beliggende ved âéiï 

 af Glommen dannede Rudfos, i nordøstlig retning over Romsås 

 og derfra i østlig retning til Kråkås viser det på planchen tegnede 

 profil. Ved Rom nikkelværks smeltehytte, beliggende omtrent 

 1100™- i sydvest for Romsås, haves grå gneis med steilt og i reg- 

 len vestligt fald. Lige ved værkets vandiudtag sees her ved mid- 

 dels lav vandstand en omtrent 1™ mægtig grønstengang med 15° 

 fald mod vest, hvilken overskærer gneisstraterne under en skæv 

 vinkel . I det udgående har grønstengangen mange små ridser og 

 sprækker, som lidt efter lidt udvides af vinterens is; herved dan- 

 nes der mange kvadratiske grønstenblokke. som kun fastholdes af 

 de overliggende gneislag, indtil disses indbyrdes forbindelse bliver 

 for svag til at modstå Glommens mægtige vandmasser, der skylle 

 væk alt, både de overhængende gneislag og de søndersprængte 

 grønstenblokke. På denne made er der af grønstengangens lig- 

 gende fremkommet et plant glat skråplan, som sees at strække sig 

 langt under Glommens grønlige vande. 



Fra værkets smeltehytte til Romsås fortsætte lag af grå gneis, 

 hornblendegneis og kvartsskifere rimeligvis på den hele strækning 

 — terrainet er temmelig overdækket. Ved gården Nedre-Rud 

 findes i en mørk hornblendeskifer lidt magnetkis indeholdende 2.7 

 pct. nikkel og kobolt. Nærmest Romsås består gneisen atter af 

 hvid feldspath, grå kvarts og lidt brun glimmer og er på enkelte 

 steder tæt besat med kugler eller tyter af rød granat fra en ærts 

 til en valnøds størrelse. Disse fremtræde tydelig som forhøinin- 

 ger på den forvitrede overflade; krystalflader har jeg ikke seet 

 på disse granattyter, Dernæst kommer Romsås med sin gab- 

 bro og kuglegabbro, sine forskjellige granitgange og grønsten- 

 stengange samt ertsførende strøg, hvortil jeg nedenfor kommer tu- 

 bage, og fortsætter man derpå sin vandring i østlig retning til 

 Kråkas, så har man i Romsås' bratte affald mod øst atter gneis 

 med i reglen østligt fald, derpå overdækket terrain mellem chaus- 

 seen, Mellem-Rom og videre til Kråkås' top, hvor atter en gab- 

 bro optræder, der ligner gabbroen i Romsås, men adskiller sig fra 



