Om forekomsten af nikkelmalm i Smålenene. 135 



Denne feldspath er altså en labrador. (Om man tænker sig den- 

 ne labrador som en forbindelse mellem anorthit og albit, så fåes 

 at den skulde bestå af følgende dele anorthit og albit: 

 når Si O2 lægges til grund for beregningen 6351 — 36.49 

 ., AlsfOOa -h FeaOa „ „ 63.10 - 36.90 



„ CaO + MgO „ „ 64.75 — 35:25 



„ NaO + KO „ „ 63 22 — 36.78). 



Med analysen af den grønlig-grå feldspath blev jeg desværre 

 ikke færdig, kun fik jeg bestemt dens spec.vægt = 2.675. og dens 

 kiselsyreindhold = 58.95 pct. Den er således en oiigoklas, rime- 

 ligvis den samme som findes i de nedenfor omtalte oligoklasgra- 

 nitgange; den ydre lighed mellem disse feldspather er ialfald stor 

 To slags granitgange gennemsætte gabbroen, nemlig en mæg- 

 tig orthoklasgranitgang og en stor del oligoklasgranitgange. Or- 

 thokiasgranitgangen stryger i omtrent magnetisk n — s; dens ud- 

 bredelse i dagen er antydet i sydøstre hjørne på planrids 16™- 

 over dybeste stoll. Der har en mægtighed af mindst 3—4™- og 

 står med steilt fald mod dybet. Den er en udpræget ppgmatit- 

 gang og består af hvid kvarts, lysrød Orthoklas samt lys kaliglim- 

 mer og mørkebrun magnesiaglimmer. Der er drevet en del på 

 denne gang, og det er overmåde beleiligt, at den findes her, idet 

 den leverer den fornødne kvarts til concentrationssmeltningen. 

 Jeg har ikke seet krystaller af kvarts og feldspath; disse mine- 

 raler optræde afveksleude i store klumper, kvartsen har ofte en 

 mægtighed af et par meter og er ualmindelig renogsmuk; under- 

 tiden optræder den som røgkvarts. Feldspathen er også meget 

 vakker. Den lyse og den mørke glimmer optræde ligeligt ved siden af 

 hverandre ; man kan ofte tage stykker, der, kløvede i tynde lameller 

 vise i den ene del lys og i den anden mørk glimmer. Jeg har seet glim- 

 merskiver af over en fods størrelse, men krysta lierne ere voksede 

 således i hinanden, at der sjelden fåes spaltestykker større end 

 en 8 a 10 ^"^- i kvadrat. I modsætning til oligoklasgranitgangene 

 findes der i denne orthoklasgranitgang næsten ingen fremmede 

 mineraler, og navnlig er der ikke fundet magnetkis i den ; som en 

 sjeldenhed findes lidt svovlkis tyndt påpustet efter enkelte sletter i 

 kvartsen. 



Med et fra den ofvenfor beskrevne grauitgang ganske forskel- 

 ligt utseende optræde oligoklasgranitgangene, der bestå af grønlig 

 hvid feltspath med tvillingstribning, hvid kvarts og mørkebrun 

 magnesiaglimmer. Disse gange findes i stor mængde i gabbro- 

 en. De to mægtigste, som ere påtrufne i Mellemgruben, ere af- 



