Om forekomsten af nikkeimalm i Smålenene. 



137 



natkrystaller indbagede i magnetkis, således at granaten ligger 

 som en kærne i et skal af magnetkis. Sjeldnere findes kalkspath 

 og krystaller af sort turmalin; desuden er der fundet jernglands 

 og jernspath. 



En på sine steder temmelig 

 mægtig oligoklas-granitgang fort- 

 sætter i gneisen både søndenfor 

 Romsås og nordenfor forbi går- 

 dene Tovengen, Fjeldstad og helt 

 til Langenæs. Søndenfor Romsås 

 er der for kvartsens skyld drevet 

 noget på denne gang; den inde- 

 holder hvid feldspath med Ivil- 

 lingstribning, men forresten lig- 

 ner den ikke meget de ovenfor be- 

 skrevne oligoklas- granitgange i 

 gabbroen; der er heller ikke fun- 

 det magnetkis i den. 



Endelig optræder der i gabbroen svævende, horizontale eller 

 svagt faldende gange af grønsten, en sort tilsyneladende homogen 

 masse, der af bergkand. Lassen er undersøgt ved mikroskopet og 

 for dette „synes at opløse sig i skiddengrønne hornblendeindivider, 

 hvid skæv feldspath og sorte punkter af enten kis eller en jern- 

 malm". På visse sletter i denne grønsten sidder ofte lidt magnet- 

 kis og kobberkis; undertiden er der truffet kvartsnyrer i grønste- 

 nen, og omkring eller ved disse nyrer sidder da gerne ren mag- 

 netkis. Disse grønsteugange ere fra 1 til flere meter mægtige; 

 de gennemsætte granitgange og kisstrøg uden tilsyneladende at 

 have nogen iudflydelse på dem; dog er det foran beskrevne for- 

 hold ved kisstrøg no. 5 mærkeligt i denne henseende. Som før 

 bemærket optræder en af disse gange også i gneisen nede ved 

 Rom nikkelværks smeltehytte. 



Nyt Magazin f. Naturv. XXIV. U. 



10 



