Geologiske Undersøgelser paa Folgefon. 275 



Halvøen N. for ^aurangerfjord og paa det i NV. fremspringende 

 Samlenæs. Hovedbergarten i de her omtalte Felter er Gneis. 

 Denne er paa de fleste Steder typisk med kjødrød Ortoklas, Kvarts 

 og mørk Glimmer, Den er paa de fleste Steder af middels Korn, 

 dog forekommer ogsaf< finkornig graa Gneis f. Ex i Hattebergdal 

 ved Rosendal. I Krosdalen er Gneisen maugesteds flammet af 

 Feldspat og Kvarts i Aarer og Knuder. 



Finkornig, hornblenderig Gneis med Knuder og smaa Aarer 

 af Kvarts findes ved Skeie ved Foden af Malmangernuten og paa 

 Graaurdstind, begge Steder ved Rosendal. Kvartsaarer ere saavel 

 i Gneisen som i de krystallinske Skifere hyppige. Særdeles hyp- 

 pige ere de i Krosdalen; men de ere ogsaa iagttagne ved Matre- 

 fjord og flere Steder. 



Glimmerskifer optræder sjeldnere og end sjeldnere Horn- 

 blendeskifer. 



GHmmerskifer er iagttaget ved Matre; imellem Flatebø og 

 Sjusæter i Krosdalen, paa Sakseklep og paa flere Steder. Paa 

 fetensfjeld N. for Joklevand ved Folgefons NV Rand forekommer 

 den isprængt med Granater. 



Hornblendeskifer er observeret i Krosdalen og paa Sakseklep. 



Ved Solesnæs forekommer en udmærket skifrig Bergart. Den 

 bestaar hovedsagelig af Kvaris og Glimmer Ved sin Ordning i 

 store plane Fläder giver det sidste Mineral Bergarten en høi 

 Grad al Spaltbarhed. Feldspat optræder mest som større eller 

 mindre Knuder hist og her. Bergarten anvendes til Hellesten. 

 Enkelte Lag af den ere temmelig tætte og end ligere paa Kvarts. 

 Samtne kvartsrige Bergart forekommer ogsaa vedJaastadNO paa 

 Halvøen, hvor ligeledes Hellestensbrydning er forsøgt. 



Tænker man sig hele Halvøen delt efter sin Længdeakse, saa 

 er Faldet for disse ligesom ogsaa for de andre lagede Bergarter, 

 som senere skulle omtales , i det Store taget, i den vestlige Del 

 af Halvøen nordligt, i den østlige Del derirnod sydvestligt. For 

 det meste er det temmelig steilt. Faldets Retning er dog ikke 

 uforandret den samme , men veksler ofte, endog paa kortere Stræk- 

 ninger og Foldning hører ikke til Sjeldenhederne. Foldninger 

 sees saaledes ofte i Krosdalen. Paa Veien op til Sakseklep lige- 

 som i Høiderne over Birkeland ere større Hvælv iagttagne. 



Et udmærket Eksempel paa Foldning over en større Stræk- 

 ning sees paa den omtrent ^ Mils lange Vei mellem Sunde og 



19* 



