Geologiske Undersøgelser paa Folgefon. 277 



sende af Glimmer- eller Kloritskjæl, mørkt farvet, fed for Følel- 

 sen, ofte med Knuder af Kvarts, undertiden med Svovlkis. 



Kvartsiten er gjerne grovsplintrig, graalighvid. Lagningen er 

 ofte kun lidet fremtrædende, 



Det største Skiferfelt fiudes, som allerede bemærket, mellera 

 Vinæs og Herand. Noget S. for Vinæs møder Skiferen. Faldet 

 er ved Alsaker nordvestligt. Længere mod S. er maalt 45 ° 

 mod 330 Gr. S. for Kvalvik bliver Faldet mere nordligt, ja endog 

 nordostligt. Over den hele Strækning ligger der imellem Skiferens 

 Lag Baand og Lag af Kvarts. I de smaa Partier N. for Solesnæs 

 er Faldet 25—30 " mod NNV. Ogsaa her findes Kvartslag i 

 Skiferen, li^resom ogsaa hist og her Knuder af Feldspat. Skiferen 

 er tildels foldet ogsaa i det Store. 



SO for Husnæs (mellem Teigen og Valen) ligger et mindre 

 Parti Lerglimmerskifer. Faldet er i det Store mod NV. Ganske 

 smaa Skiferflekker findes paa Kysten mellem Holmedal og Ølfarnæs. 



Paa alle disse Steder ligger Skiferen i Havets Niveau; men 

 den optræder ogsaa høit til fj elds. 



I Bunden af indre Samledal, under Agan uten, findes Lerglim- 

 merskifer midt i Kvartsiten. Denne Skifer er ikke saa stærkt 

 kruset som almindeligt ellers og lysere af Farve, ligesom den og- 

 saa føles magrere. 



Mørk, stærkt kloritholdig og stærkt kruset er derimod Ski- 

 feren paa Østsiden af Glomdalselv. Denne Skifer ligger i svæ- 

 vende Lag, med mellemliggende Kvartslag. Isprengt findes Svovl- 

 kis i Krystaller. Skiferen viser for en stor Del rustfarvet Over- 

 flade. I Skiferen ligger en temmelig stor Hule, „Ripaholet." Den 

 er omtrent 90' dyb, 40' bred og 12' høi og gaar horizontalt ind 

 i Fjeldet. 



I Folgefons nordvestlige Rand, ved Joklevand , findes lidt 

 Skifer, ligesom den optræder flere Steder i Fonens Sydrand. 



Kvartsit er den i Høiden raadende Bergart i den nordlige 

 Del af Halvøen. Den udbreder sig her i hele Halvøens Brede fra 

 Jonstein og Thorsnut i S. henimod Nordspidsen. 



Ved Jonstein begynder Kvartsiten i ca. 1500' Høide over Havet. 

 Mellem Jaastad og Vinæs er Lagningen lidet fremtrædende. Fjeld- 

 overfladen her er næsten uden Vegetation. Den er tildels tem- 

 melig vanskelig at gaa paa, da Kvartsiten her har en glat, buk- 

 let Overflade. Meget hyppig optræder mindre Afsatser med lod^ 



