278 T. Ch. Thomassen. 



rette Vægge Overgangen mellem den buklede Overflade og disse 

 Vægge er ofte meget skarp. 



N. for Jonstein derimod er Lagningen meget tydelig fremtræ- 

 dende Ogsaa her er Fjeldoverfladen, ialfald paa de høieste Flä- 

 der, blottet for Vegetation, men den er mere ru. 



Kvartsit er ogsaa fundet ved Joklevand. Straks S for Herand 

 møder ved Søen Kvartsit med F. 30' mod N. N. "V. Længere 

 mod S , ved Hereiene, er Faldet sydostligt , men gaar snart atter 

 over til F. 30° m. IS. N. V. 



Kvartsskifer, Sandsten og Kvartshonglomerat. 



Sammen med Kvartsiten optræde de her nævnte Bergarter. 



Kvartsskifer er iagttaget paa Høiderne over Jaastad og Yinæs. 

 Over sidstnævnte Sted er Fjeldoverfladen ligesom overstrøet med 

 dels tyndere, dels tykkere Heller af Kvartsskifer. N. for Jonstein 

 ligger en aldeles lignende Kvartsskifer med svagt, vestligt Fald. 

 Faldet veksler og gaar over til østligt. 



Kvartssandsten synes at optræde hyppigere. Det største 

 Felt er fundet i Omegnen af Viddal Sæter i Samledal. Her lig- 

 ger den i tykke Lag med Fald af ca 30° mod S. V. og V. S. V. 

 Disse Lag fremtræde meget tydeligt, og de favntykke Bænke 

 danne ligesom Trinene i en uhyre Trappe. Sandstenen er lys 

 gulgråa og isprengt med smaa Glimnierbiade. 



Paa Kysten fra Vinæs sydover et lidet Stykke til henimod 

 Alsaker ligger en Sandsten i flade Bænke Denne Sandsten er 

 lyst chokoladefarvet, hist og her med et Glimmerpunkt. 



Paa et enkelt Sted , nemlig i Foden af Jonstein er fundet 

 Kvartskonglomerat. Allerede paa Afstand fremtræder denne Berg- 

 art skarpt lyst mod de mørkere Omgivelser og tildrager sig 

 Opmærksomhed. Inderst i Bunden af Krosdalen , i Øst for det 

 her liggende Vand „Botnevand", ligger op til Jonstein „Jonstein- 

 skaarene". Dette danner en Del af Jonsteins Fod, men er af 

 Almuen, muligens netop fordi det fremtræder som noget fra sine 

 Omgivelser udpræget, belagt med det særskilte Navn. Her findes 

 nærmest Våndet Gneis, gjennemsat af Gange af en finkornig, 

 graa Granit. Derover kommer Kvartsit og derpaa, i en Høide 

 af ca. 2,700' o H., Kvartskonglomerat. Dette bestaar af Knuder 

 og lindseformige Knoller af Kvarts, sammenkittede ved et Binde- 



