280 T. Ch. Thomassen. 



samlede i Pletter eller Rosetter og give derved Bergarten et meget 

 eiendommeligt Udseende. Den rosetformige Anordning af Horn- 

 blendenaalene freratræder vakkrest i de paa Toppen liggende Lag, 



Foruden paa Jonstein er denne Bergart ogsaa fundet paa et 

 Par Steder længere mod Nord, nemlig ved Liosevand og i indre 

 Sauiledal paa Nordsiden af Tostøls Vand. 



Hosstaaende Kartskisse fra Jonstein angiver de her optræ- 

 dende Bei garters indbyrdes Beliggeuhed. 



Veg s ten. 



Hist og her paa Halvøen fiodes Vegsten. Paa det forholds- 

 vis lave Eid, som mod 0. begrændser den ved Samlenæs frem- 

 springende Halvø, findes et Leie af Vegsten i Lerglimmerskifer. 



I Krosdalen, ved Drebrække, findes i en Høide af omtrent 

 2000' o. H. et lidet Vegstensleie i Gneis. Denne Vegsten er 

 meget lys og bestaar væsentlig af store Talkskjæl. Den var før 

 meget benyttet til Forarbeidelse af forskjellige Gjenstande f. Eks. 

 Rør, Bagsteheller o. s. v. 



Det største Vegstensleie findes i den sydligste Del af Halvøen 

 ved Holmedal. I det her liggende Fjeld, Graanuten, begynder 

 Vegsten i en Høide af ca, 500' o. H. og fortsætter herfra, kun 

 med faa Afbrydelser, helt op til Toppen. Vegstenen er mørk og 

 tildels grovskjæliet af Klorit. Isprengt findes enkelte Svovlkis- 

 punkter og smaa Granater. 



Sammen med denne Vegsten forekommer en seig, tæt, mørk 

 graagrøn Bergart, som væsentlig bestaar af Hornblendenaale med 

 noget Kvarts. Denne sidstnævnte Bergart er ogsaa fundet i 

 Krosdalen i Nærheden af Flatebø. 



Ved Aakre skal findes et Vegstensbrud. 



Profiler. 



Til Bestemmelse af Aldersforholdet roellem de nu omtalte 

 Bergarter, Vegsten undtaget, kunne følgende Profiler tjene. Paa 

 de Steder, fra hvilke Profilerne ere, ligge Bergarterne saa godt som 

 over hele den Strækning, Profilerne omfatte, lige i Dagen, idet 

 Fjeldfladen, som omtalt, er næsten aldeles nøgen. 



