284 Th. Ch. Thomassen. 



Bergarterne er temmelig forskjellig paa de forskjellige Steder. 

 I det Følgende vil derfor kun de mest fremtrædende Typer og deres 

 Udbredelse nærmere omtales. 



Den nordlige Del a f Halv øen. 



Her er Granit kun lidet fremtrædende. Mest er den tilstede 

 som Gange og er ofte meget fattig paa Glimmer. Som Eksempler 

 paa denne Slags Granit kan anføres Gange i Krosdalen og paa 

 Sakseklep. 



Toppen af Fjeldet ved Samlenæs dannes af temmelig finkornig, 

 stribet Granit. Bestanddelene er rød og hvid Ortoklas, Kvarts og 

 mørk Glimmer. Mineralerne tydelig parallelt ordnede. 



Feltet omkring Maur ang er f j or d. 



1 dette store Felt er det Gneisgranit, som er raadende. Hoved- 

 bestanddelen er kjødrød Ortoklas. Glimmeren tegner sig paa 

 Haandstykker som kortere eller længere uregelmæssig bugtede 

 Linier med en vis Parallelitet i det Store, Denne Slags Granit 

 er den overveiende (Torsnæs). 



I Gloradalen optræder hist og her en Granit med større Kry- 

 staller af Feldspat. 



I Bondhusdalens Sider findes en mørk graa, temmelig finkor- 

 nig Granit bestaaende af mørk Glimmer i stor Mængde, lys Feld- 

 spat, tildels Oligoklas, og Kvarts. Hist og her findes Punkter af 

 Kobberkis. 



Et lidet Granitfeit findes i Omegnen af Rosendal. Graniten 

 er grovkornig og bestaar af kjødrød Ortoklas, mørk Glimmer og 

 glasagtig Kvartîs, som tildels er Røgkvarts. 



I Rosendal forekommer ogsaa middelskornig graa Granit. 



Halvøen mellem Matrefjord og Hardangerfjord. 



Som allerede omtalt indtages den største Del af denne Halvø 

 af GraiJt. Denne er af temmelig vexlende Udseende. Som de 

 mest udprægede Varieteter kan nævnes: 



Granit fra Ulvenaas. Temmelig grovkornig. Hovedbe- 



