'300 A. Des Cloizeaux. 



g' (010) skjærer den stumpe kant g'p (010:001) under en 

 vinkel af 5°— 6°, idet heldningen er forfra og bagud til, saa- 

 ledes som hos ortoklas og hos albit. Den stumpe bisektrice er 

 positiv, men istedetfor at ligge perpendikulær mod g' (010), saa- 

 ledes som for ortoklas, danner den med normalen til dette plat 

 en vinkel omtrent 15" 26'. • ^itti^ül 



Om man opererer i olie, kan man i regelen indbringe suc- 

 cessivt i mikroskopets synsfelt hyperbelen, som ved 45° dreining 

 af polarisationsplanet svarer til hver af de optiske âxér. Man 

 finder da, at en af hyperblerne gjennemskjærer meget udvidede 

 ringe, og at den har beliggenhed i middeltal ved 36° 8' mod 

 normalen til pläden , medens den anden hyperbel gjennemskjærer 

 meget snævre ringe og fjerner sig omtrent 67° fra denne normal, 

 alt for rødt lys. Den første hyperbel , som , den alene , er synlig 

 i luft, skulde danne med normalen en vinkel omtrent 59° éO'.'^--' 



Ved stillingen 45° for polarisationsplanet er axernes ordinære 

 dispersion ganske svag, og hyperblernes kanter augive ç <^ v, som 

 hoa ortoklas. Parallel med eller perpendikulær mod dette plan 

 vise de en tydelig dispersion tournante. 



Kun ved at forsøge sig frem kan man faa plader lodret mod 

 de optiske axers plan og mod de 2 bisektricer. Ved at opererte 

 med en vakker amazon i t fra Miirsinsk htir jeg fundet for plä^ 

 der lidt skråa mod axeplanet : 'I 



1° omkring den sp id se bisektrix, negativ, ç y-v' 



ved stillingen 45° af polarisationsplanet ,! ' ." "^" _ 



-, f 44° 30' paa den ene side ' ' ^ ". 



I 43 24 paa den anden , , ^ 



2 Ha = 87° '54' ' 

 tydelig horizontal dispersion, i polarisationspUnet. 

 2° omkring den stumpe bisektrix, positiv ç <^ v 

 ved stillingen 45° af polarisatiousplanet 



„ , j 50° 48' paa den ene side 



^ — I 50° 43; paa den anden .lAq cisxa 



■- 2 Ha =: 101° 81' -ypTf rr'?f''>î 



tydelig dispersion tournante, parallel med eller perpen- 

 dikulær paa polarisationsplanet. 



Alt eftersom de fremmede indslutninger i mikroklinen blive 

 rigeligere, og navnlig i forhold til deres og mikroklinens mer eller 



