302 A. Des Cloizeaux. 



og det er næsten urauligt at maale dem nøie Saavidt man kan 

 dømme efter et antal maalinger tagne paa spaltestykker, tør deres 

 vinkler differere meget lidet fra ortoklasens. Jeg har faaet i 

 middeltal: 



mgi hosliggende (110) : (OlO) = 119° U' 



mg^ over t (110) : (010) ovennO)= 60" 58' 



mt hosliggende (110) : (110) = 118" 31' 



pg' tilhøire (001) : (010) = 90' 16' 



pm foran (001) : (Ü0) = 111° 17' indtil 38' 



pt foran (001) : (110) = 112° 17' 



Den klyvning, som man faar undertiden efter den høire søile 

 flade t (110), speiler i almindelighed kun ufuldkomment og er 

 saaledes lidet skikket til angivelse af nøiagtigt maal; den, som 

 tilhører den venstre søile, flade m (110) er fuldkomnere, men over- 

 fiaden er dog noget mat. 



Den ovenfor nævnte varietet fra Magnet Cove turde være 

 den eneste, som skulde give os sammensætningen af ren mikrok- 

 lin uden blanding med albit eller ortoklas. Analysen af denne, 

 udført af Pisani, viser, at mikroklin er en triklinisk feldspat 

 væsentlig med kali. En række af 10 analyser, udførte af Damour 

 og Pisani, nemlig af spaltestykker fra Ural , Massachusets , Saône 

 et Loire, Arendal, Sedlovatoi ved Arkangel og fra Mineral Hill, 

 har derhos vist, at kali er en mere konstant sammensættende del 

 af denne feldspat end i ortoklas, saasom den paaviste natronge- 

 halt altid staar i forhold til mængden og udstrækingen af albit- 

 årerne, der kunde erkjendes for mikroskopet i de samme til 

 analyse tagne stykker. 



Dette samme fremgaar tilstrækkeligt af de følgende Pisani's 

 4 analyser, som det her kan være nok at hidsætte 

 I. ren mikroklin i spaltestykker, bleggrøn, uden synlig albit, fra 



Magnet Cove Arkansas. 

 II. vakker spaltet amazonit, blaaliggrøn, fra Mursinsk. Af denne 

 blev præpareret de ovenfor beskrevne plader normale paa 

 begge bisektricer; gjennem p (001) som gjennem g' (OlO) 

 ere indfældinger af albit sjeldne og smalle. 

 III. spaltet kjødrød, fra Arendal, Denne besidder altid en tyde- 

 lig klyvning efter m (110) og undertiden en mindre tydelig 

 efter t (110). Albit-årerne tegne sig i ganske synlige spor 



