Nogle af de Ændringer, som Planterne undergaa ved 

 at dyrkes paa en høi nordlig Bredegrad. 



Af 

 Prof. Dr. F. C. Schübeier, 



Blandt de i Overskriften paapegede Ændringer kan det nævnes, 

 at det her avlede Frø eller Korn er større og vægti- 

 gere end det fra en sydligere Bredegrad hentede 

 Frø af samme Slags. 



Dette har jeg hidtil havt Leilighed til at iagttage med Væxter 

 hørende til ti forskjellige Familier, nemlig Asperifoliae, Chenopo- 

 deae, Compositae, Cruciferae, Dipsaceae, Gramineae, Labiatae, 

 Malvaceae, Papilionaceae og Umbelliferae, Den her nævnte Kjends- 

 gjerning er jeg første Gang bleven opmærksom paa ved Phaseolus 

 oblongus alboruber, Savi, Camelina sativa, Crts. og den alminde- 

 lige Kareborre (Dipsacus fullonum, L.). Dette syntes saa meget 

 mere paafaldende, da denne Sommer (1856) var kold og i høi 

 Grad ugunstig for Væxtlivet. De andre lagttagelser skrive sig 

 fra senere Aar. — Vaaren 1858 sendte jeg forskjellige Frøsorter, 

 som dels vare udenlandske dels dyrkede af mig i Christiania, til 

 Throndhjem, for der at faa anstillet endel sammenlignende Forsøg. 

 Høsten 1859 fik jeg Prøver tilbage af de Sorter, som havde lykkes, 

 og mellem disse fandtes to Sorter Dvergbønner'), Phaseolus ob- 

 longus rachelianus, Mart, og Ph. obl. alboruber, Savi, som, ved at 

 flyttes fra Christiania til Throndhjem, havde tiltaget over 60 Pro- 

 cent og Timian fra Lyon, som havde tiltaget 71 Procent i Vægt-). 



') Naar der her og i det følgende tales om Bønner, refereres altid til 



«Die Gartenbohnen» von Georg von Martens. Stuttgart 1860. 

 «) Cfr. Tidning för Trädgårdsodlare. 18 Årg. (1879) Pag. 29. 



