312 F. C. Schübeier. 



skjellige Hvedesorter*), synes nu at have hævet denne Formod- 

 ning til en Kjendsgjerning. 



For saavidt muligt at komme paa det rene med hvilken Ind- 

 flydelse en tidligere eller senere Udsæd af de almindelige Korn- 

 arter har paa disse og navnlig paa den Tid, som de bruge til sin 

 Udvikling, foretog jeg i Aaret 1864 — 67 en Række Forsøg med 

 Byg, Havre og Sommerhvede. Disse bleve saaede til forskjellige 

 Tider, med otte Dages Mellemrum fra Midten af Mai til Midten af 

 Juni. Resultatet blev, at for første og anden Udsæd var der in- 

 gen Forskjel hverken paa Udviklingstiden eller Udbyttet af Korn; 

 men jo længre ud over Sommeren Kornet blev saaet, desto længre 

 Tid brugte det ogsaa til sin Udvikling og gav tillige et piafal- 

 dende mindre Udbytte end de Prøver, som først bleve saaede. 

 Dette gjentog sig regelmæssig de fire Aar Forsøgene bleve udførte. 

 Hvorledes skal nu dette paa en tilfredsstillende Maade forklares? 



Saavidt mig bekjendt er Professor Grisebach i Gøttingen 

 den første, som paa sin Reise i Norge (1842) har gjort den lagt- 

 tagelse , at „de fleste Løvtræer i Norge have langt større Blade 

 end i Syden "^). Især bemærkede han dette hos Heg (Prunus 

 padusj, Hassel og Osp (Populus tremula) og om denne siger 

 han, at han i Øvre Thelemarken fandt Blade, som holdt mere end 

 2" (5.2 cm.) i Diameter^). Senere har Charles Martins iagt- 

 taget det samme"*) paa flere af de almindelige Kjøkkenvæxter i 

 Alten (70"), og fra Bredderne af Sognefjord (61° 17') i Bergens 

 Stift har man en lignende Beretning om Blade paa Frugttræerne^'']. 



') Annalen der Chemie und Pharmacie. Bd, 135. Pag. 346. Jahresbericht 

 über die Fortschritte der Agricultur-Chemie. 8 Jahrg. (1865) Pag. 102 

 fg. Cfr. Bonplandia. Zeitschrift für die gesamrate Botanik. 5 Jahrg. 

 Pag. 157. Jonathan Pereira The elements of Materia niedica and 

 Therapeutics. Third Edit. Vol. II. Part I. London 1850. Pag. 984. 



") A. Grisebach. Ueber den Vegetationscharacter von Hardanger in 

 Bergens Stift, i F. AV. Erichson's Archiv für Naturgeschichte. lOter Jahrg. 

 Ister Bd. (1844) Pag. 24. 



') Ved Christiania have Bladene af Populus tremula i Almindelighed en 

 Diameter af 2V"~8" (6.5—7.8 cm.) 



*) Ch. Martins. Voyage bollànique le long des côtes septentrionales de 

 la Norvège, depuis Drontheim jusqu'au Cap Nord. 1846. Pag. 62. 



*) Karl Koch. Wochenschrift für Gärtnerei und Pflanzenkunde. Jahrg. 6. 

 (1863). Pag. 27. 



