Ændnnger, som Planterne undergaa 313 



Ved Christiania har jeg i en Aarrække iagttaget paa flere inden- 

 landske og fornemlig paa udenlandske Træer og Buske, at Bla- 

 dene her ikke alene i en paafaldende Grad blive større, men at 

 de tillige faa en meget friskere og stærkere grøn Farve, end jeg har 

 seet paa de samme Arter i Meilern- og Syd-Europa. Jeg har dog 

 ikke nogetsteds seet Bladene paa flere Træ- ogBuskarter gjennem- 

 gaaende saa store og af en saa mørk Farve som ved Bredderne 

 af Throndhjemsfjord og navnlig er dette Tilfældet med Populus 

 balsamifera, L., som er meget almindeligt plantet i Omegnen af 

 Throndhjem. For enhver, der har Øie for saadanne Ting, maa 

 dette strax være paafaldende'). Her have vi atter en Virkning af 

 den lange JDag i det høie Norden^). 



For saavidt muligt at opklare denne Eiendommelighed og 

 gjøre det let at foretage de nødvendige Sammenligninger, medde- 

 les her 17 Tegninger af Blade, der ere udførte efter Photographier 

 og som vise den ved Horten (59° 25'), Christiania (59° 55') og 

 paa Inderøen (63° 52') normale Størrelse. Bladene af Syringa 

 Emodi, hvis normale Størrelse er fremstillet Fig. 9, kunne her 

 ikke sjelden, uden Stilk, blive 6V' (17 cm.) lange og 3 V (9 cm.) 

 brede, og paa Rhamnus alpina (Fig. 5) blive Bladene her ikke 

 sjelden, uden Stilk, 7" (18.3 cm.) lange og 3V' (9 cm.) brede. Til 

 yderligere Oplysning meddeles følgende Udmaalinger af normale 

 Blade fra de samme tre ovenfor nævnte Steder; 



Acer pic turn, Thunb. ved Christiania: uden Stilk 4'' 

 (10.5 cm.) lange og 4V (12 cm.) brede. 



A ri sto lochia sipho, L' Her. Ved Christiania ere Bla- 

 dene, fra Stilken til Spidsen, ikke sjelden 8^^— 8|" (23 cm.) lange 

 og ligesaa brede, men paa Inderøen holde de temmelig alminde- 

 ligt 12" (31 cm.) paa hver Kant. 



Bocconia cordata, Willd. ved Christiania: uden Stilk 

 h\" (15 cm.) lange og ligesaa brede, men ikke sjelden blive Bla- 

 dene meget større. 



') Naar de Træer , hvoraf man i Syd-Amerika samler Chiiiabarken , voxe 

 saaledes, at de uhindret ere udsatte for Sollyset, faar Barken en mere 

 intens Farve, (en Egenskab, der netop gjør denne Bark søgt som Han- 

 delsvare), end naarTræerne voxe i Skyggen. F. A. Flückiger. Lehr- 

 buch der Pharmakognosie des Pflanzenreiches. Berlin 1867. Pag. 352. 



'j Julius Sachs i Botanische Zeitung 1865. No. 15. Lehrbuch der 

 Botanik. 4te Aufl. (1874) Pag. 707 fgg. 



